ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ275 · 2006-10-25 00:00:00 — Kalori- och sockerdeklaration av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kalori- och sockerdeklaration av livsmedel. Övervikt och fetma riskerar att bli ett ännu större folkhälsoproblem . Vanliga följder av detta är diabetes och kärlsjukdomar. Dessutom kryper överviktsproblemen ned i åldrarna. Övervikt är en följd av våra levnadsvanor. Bristen på fysisk aktivitet och felaktiga matvanor är den direkta orsaken till övervikt. Mycket kring dessa problem har handlat om fettkonsumtion. har också glädjande nog konsumtionen av socker lyfts upp i problematiken. Enkelt uttryckt är en minskning av fett- och sockerkonsumtionen en av nycklarna till hälsosammare matvanor. För att kunna äta rätt är det självklart viktigt med information om vad som är bra matvanor och vilka som är sämre. För att jag som konsument ska kunna välja rätt produkter är det väsentligt att det finns tydliga innehållsdeklarationer på det jag ska äta eller dricka. Av deklarationen bör framgå fetthalt, sockermängd och kaloriinnehåll. Förutom matvaror bör även godis, snacks och läsk omfattas av sådana innehållsdeklarationer. Där det är möjligt bör alla matvaror inklusive snacks, godis och läsk förses med innehållsdeklarationer om fetthalt, sockermängd och kaloriinnehåll.
mot · GU02MJ276 · 2006-10-30 00:00:00 — Blyhagel vid jakt över öppet vatten begär att regeringen lägger fram förslag om ett upphävande av förbudet mot användande av blyhagel vid jakt över öppet vatten. Den tidigare socialdemokratiska regeringen införde ett förbud mot bly i hagelammunition för jakt. Denna regel skulle ha trätt i kraft . Efter stark kritik drog man sedan tillbaka förbudet med motivet att det skulle utredas vidare. Enligt all befintlig kunskap kan förbud endast motiveras vid jakt i våtmarker. Ett förbud mot blyhagel vid jakt i våtmarker har redan trätt i kraft och gäller fortsättningsvis, vilket är bra. Men i samband med att den socialdemokratiska regeringen sköt upp den omotiverade utvidgningen av blyhagelförbudet till att gälla all hageljakt fr.o.m. infördes ändå en omotiverad utökning av förbudet mot användande av blyhagel vid all jakt i våtmarker. Förbudet kom nu att gälla all jakt över öppet vatten. Detta är fel. Det finns inget miljöskäl att förbjuda blyhagel annat än i situationer där ätande änder kan plocka upp hagel, det vill säga i grunda vatten eller med andra ord i våtmarker. Det finns inte heller några pris- och prestandamässigt jämbördiga alternativ till blyhagel. Förbudet mot användande av blyhagel vid jakt över öppet vatten bör upphävas eftersom det inte ger några miljömässiga fördelar. Det tidigare förbudet mot jakt med blyhagel i våtmarker är fullt tillräckligt.
mot · GU02MJ277 · 2006-10-30 00:00:00 — Allmän jakttid på grågäss och kanadagäss tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hela ska ha allmän jakttid på grågäss och kanadagäss och att samma datum för jaktstart ska gälla i hela landet. Under en lång rad av år har stammarna av framför allt grågäss och kanadagäss ökat i hela landet och i norra . Ökningen har gått så långt att gässen i stora delar av landet utgör ett problem för jordbruket och en sanitär olägenhet. I landets södra delar beviljas schablonmässigt en omfattande skyddsjakt på bl.a. grågäss och kanadagäss. Jägare i norra har däremot i praktiken mycket små möjligheter att jaga gäss. Jakten på kanadagäss inleds att jämföra med i de södra delarna av landet. Detta trots att kanadagässen är väl utvecklade och har börjat samlas för flytten söderut. De har då redan lämnat många områden i norr. Jakt på grågäss är i norra tillåten endast längs inom från havet med start . I är grågässen däremot tillåtna för jakt från . Till saken hör att grågässen i norr flyttar ännu tidigare än kanadagässen och i praktiken knappt jagas alls i uppväxtområdena i norr, för att senare utsättas för en mer eller mindre obegränsad skyddsjakt på övervintringsmarkerna där de stämplas som ett problem. En tidigare jaktstart på gäss i hela norra skulle ge lokalbefolkningen en möjlighet att skatta gässen innan de flyttar. Dessutom skulle den medge jakt i ett område där gässen betraktas som ett värdefullt vilt och inte ett problem, vilket är jaktetiskt mera tilltalande.
mot · GU02MJ278 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta skyddsjakt på vikaresäl i dess nordliga utbredningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta skyddsjakt på säl på allt vatten i de berörda länen, inte bara i de särskilda skyddsområdena. har medgett skyddsjakt på gråsäl i syfte att minska de skador sälen orsakar yrkesfisket. Detta har skett mot bakgrund av att gråsälen ökat i antal och på vissa håll gjort yrkesmässigt fiske mer eller mindre omöjligt. är det län som fått den största tilldelningen av gråsälar under denna skyddsjakt. I länet har man också haft en god framgång med jakten. Men detta är inte tillräckligt. I är gråsälen bara en av två vanliga och ökande sälarter. Den andra är vikaresälen. Den är enligt många kustbor den som orsakar fisket störst problem. Det är en spridd uppfattning att vikaresälen har en numerär som gör att stammen skulle tåla en omfattande skyddsjakt, men jakten hindras av en omfattande byråkrati kring vikaresälens skyddsstatus. Ska fiskets problem med sälskador kunna kontrolleras genom skyddsjakt på säl måste även jakt på vikaresäl tillåtas. Enskilda skadegörande sälar kan då fällas, och övriga sälar kommer att bli skyggare och mindre benägna att angripa fiskeredskap. Beroende på tilldelningens storlek kan även stammens storlek kontrolleras och vid behov begränsas.
mot · GU02MJ279 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett avräkningsmål ska ersätta det nuvarande klimatmålet. Det svenska klimatmålet har enligt beslut i formulerats i termer av att de inhemska koldioxidutsläppen ska minska relativt 1990. Detta ska åstadkommas genom en kombination av koldioxidskatt och ett system med utsläppsrätter. Utsläppsrätter innebär en rätt att släppa ut en viss mängd koldioxid. Sådana rätter har gratis tilldelats industri- och värmesektorn och tilldelningen har baserats på omfattningen av historiska utsläpp. Genom två beslut i (bet. 2003/04:MJU1 och bet. 2003/04:MJU19) har EG:s direktiv om ett system med handel med utsläppsrätter implementerats, vilket medför att handel med utsläppsrätter inom EU tillåts. För den del av marknaden som inte omfattas av utsläppsrätter, den icke-handlande delen, används i stället koldioxidskatten som ett verktyg för att påverka utsläppen. Genom att den svenska marknaden är öppen blir nuvarande klimatmål ologiskt. Målet är ju formulerat som ett inhemskt mål genom att utsläppshandeln inte får räknas in, utan den handlande sektorns faktiska utsläpp räknas mot målet. Systemet med handel av utsläppsrätter gör att om priset på en utsläppsrätt sjunker importerar vi mer och betalar därför för åtgärder i ett annat land. Enligt nuvarande klimatmål måste vi då se till att utsläppen i den ej handlande sektorn minskar med samma belopp. Det finns ingen logik i detta därför att utsläppen ju inte har ökat totalt sett. De har ökat på svensk mark men minskat på låt säga polsk mark inom ramen för handelssystemet. Med den öppna karaktären blir det också komplicerat att nå vårt nuvarande mål, eftersom vi måste hålla reda på vad som händer på utsläppsmarknaden. Om nettoimport måste vi höja koldioxidskatten, om nettoexport kan vi sänka den. Bättre vore därför att övergå till avräkningsmål. Med ett sådant mål menas att svenskägda koldioxidutsläpp ska minska oavsett var detta sker, dvs. oberoende av i vilket land reduktionen görs. Målet räknas ut som antalet utdelade rättigheter plus utsläpp i den icke handlande sektorn. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör nuvarande klimatmål ersättas med ett avräkningsmål. Avräkningsmålet harmonierar med det faktum att det underliggande miljöproblemet är oberoende av var utsläppen sker. Det är logiskt och det skapar drivkrafter att reducera utsläppen där det är mest kostnadseffektivt att göra så.
mot · GU02MJ280 · 2006-10-27 00:00:00 — Djurtransporter inom EU och export av dräktiga kvigor till tredjeland tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurtransporter inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om export av dräktiga kvigor till tredjeland. Få djurskyddsfrågor väcker sådan upprördhet som EU:s djurtransporter. Ett stort antal djur transporteras på ett sådant sätt att de utsätts för otillbörligt lidande. har allmänhetens ögon också riktats mot den export av dräktiga kvigor som sker från till tredjeland. Kvigexporten är särskilt upprörande eftersom den är långväga och därför att kvigorna hamnar i länder där de med all sannolikhet kommer att slaktas utan föregående bedövning. Enligt min mening bör arbetet för att förbättra EU:s djurtransporter intensifieras. Det är viktigt att det svenska agerandet sker på ett sådant sätt att samarbetet med djurrätts- och djurskyddsorganisationerna samt med stärks. Enligt min mening är det också viktigt att åtgärder vidtas för att exporten av dräktiga kvigor stoppas.
mot · GU02MJ281 · 2006-10-27 00:00:00 — Förbud mot sexuella övergrepp på djur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur. Varken djurskyddslagen eller innehåller något rakt förbud mot sexuella övergrepp mot djur. För att sådana övergrepp ska vara straffbara krävs att man ska kunna visa att innehållet i dem varit av sådan art att det är lagstridigt. Det räcker inte med att visa att sådant övergrepp har ägt rum. I har förbundet , , och Djurskyddet gemensamt uttalat att de vill att ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur införs. Flera enskilda veterinärer, bl.a. chefen för veterinärkliniken i , har uttalat detsamma. Även ledande djurskyddsjurister har instämt i uppfattningen. har ett uppdrag att följa utvecklingen på området och ifall de anser det motiverat föreslå lagstiftning. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt min mening bör djur skyddas mot sexuella övergrepp. Det borde vidare enligt min mening vara tillräckligt att man kan påvisa att ett djur har varit utsatt för ett sådant övergrepp för att det ska vara straffbart. I enlighet med ovan nämnda organisationer och enskilda personer anser jag att ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur bör införas.
mot · GU02MJ282 · 2006-10-27 00:00:00 — begär att regeringen ändrar 28 § jaktförordningen så att varg inte omfattas av denna paragraf i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vargen som turistattraktion. Vi svenskar verkar vara lätt kluvna i vår inställning till djuren. Vi reagerar starkt på olika reportage om djurplågeri i olika former när det gäller kor, grisar och hästar. Vi engagerar oss starkt för regnskogens bevarande liksom för natur med en unik flora och fauna. Vi upprörs över oljetransporter i känsliga vatten, som t.ex. vid , där många sällsynta djurarter hotas. Vi tar starkt avstånd från tjuvjakt på elefant, noshörning, flodhäst och lejon i avsatta reservat i . Vi berörs på djupet av ihjälklubbning av sälar och av hänsynslös valfångst som genomförs av norska och japanska industriella valfångstfartyg. Trots en del tillbud med dödlig utgång och fara för befolkning och andra djur finns inga svenska krav på utrotning av krokodil, tiger, haj, vissa giftiga ormar eller spindlar. Tvärtom skulle vi uppröras om det blev aktuellt. När vi sedan kommer till att diskutera de svenska rovdjursstammarna hörs plötsligt ett annat tonläge. Många står skräckfyllda inför en ökning av varg- och björnstammarna. Jägarna värnar sina intressen att få skjuta av djurstammar. Renskötseln har sina intressen av att vissa rovdjur helst utrotas, åtminstone inom de aktuella renbetesområdena. Tjuvjakten är tämligen utbredd. Vi måste även få en sådan kunskap om och naturlig inställning till rovdjursstammarna att de kan få tillåtas växa till en nivå där de långsiktigt kan överleva som djurarter i vårt land. Motstående intressen, som t.ex. renskötsel och jakt, måste när det gäller djurarter som är hotade från överlevnadssynpunkt klart och tydligt avvisas. Det är viktigt att agera hemma på det sätt vi önskar att andra agerar hos sig. Ingen skyddsjakt utan beslut Vi anser, med hänvisning till bl.a. vargjakt och en hel del tjuvskytte i , att beslut att varg ska omfattas av 28 § jaktförordningen ska omprövas. Skyddsjakt utan myndighetsbeslut är svår att skilja från ett jaktbrott. Denna möjlighet kan innebära att fredningen av rovdjuren sätts ur spel. Vargarnas attraktionskraft är stor. Det är dags att områden i som har vargar ser dem som en tillgång och inte som ett problem. Vargspårning lockar människor världen över. Medier som , och flygtidning har alla haft stora reportage om detta. Denna form av ekoturism är en jättemarknad som glesbygden i knappast har råd att tacka nej till. I stället för att skjuta vargar legalt eller rentav genom tjuvjakt skulle t.ex. som redan har ekoturismföretag kunna låta dessa utvecklas och bli fler. Varje vargpar är i levande tillstånd värt miljonbelopp i turisminkomster.
mot · GU02MJ283 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en handlingsplan för att göra kastreringen av smågrisar överflödig inom exempelvis . kastreras i stort sett alla hangrisar som föds upp inom livsmedelsproduktionen i . Anledningen är att man vill undvika att grisköttet inte får den s.k. galtlukten som gör köttet mindre attraktivt hos konsumenterna. Om grisarna är yngre än får kastrering ske utan bedövning och ingreppet får då utföras av outbildade personer. Grisar och renar är de enda djur i som får kastreras utan bedövning och utan att veterinär anlitas. 2002 tog i beslut om att rutinmässig kastrering av smågrisar ska upphöra innan . Till dess ska all kastrering av grisar utföras av veterinär och under bedövning. Beslutet fattades mot bakgrund av att kastreringen är mycket plågsam för grisarna. Den utvärdering Fagsenteret for køtt i gjort visade att två tredjedelar av veterinärerna ansåg att det nya sättet att kastrera innebär ökad välfärd för grisarna, medan bara en femtedel av grisfarmarna ansåg det. Huvudparagrafen i den svenska djurskyddslagen säger att djur skall behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Det är enligt min mening angeläget att skyndar på utvecklingen från att man på griskultingar ska få skära upp pung, dra ut testiklar och klippa av sädesledare på djur helt utan bedövning. har som redan nämnts förbjudit den hanteringen. presenterade en rapport om kastreringen av smågrisar. I rapporten slog myndigheten fast att kastreringen av obedövade smågrisar är ett mångfasetterat problem, främst för att ingreppet är plågsamt för smågrisarna. Rapporten landar i att det inte finns någon klar handlingsväg för hur kastrering utan bedövning ska göras överflödig, men att det ändå finns två huvudvägar som man bör slå in på. Den ena handlar om könssortering av sperma och den andra tidig immunokastrering (vaccinering som styr hormonproduktionen och könsmognaden). Bland rapportens slutsatser märks också förslag om att möjligheter bör öppnas för att smågrisar ska bedövas under kastrering, fram tills att man funnit en slutlig lösning på problemet. Jag anser att bör överväga att slå in på samma väg som har gjort. Det är viktigt att de slutsatser som redovisas i rapporten ges hög prioritet. Enligt min mening bör det övervägas om inte en handlingsplan bör tas fram som siktar in sig på att kastreringen av smågrisar ska vara överflödig .
mot · GU02MJ284 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att stoppa insmugglingen av hundar. rapporterar om alltfler fall där hundvalpar smugglats in under vidriga former. Smugglingen är totalt oacceptabel ur flera aspekter, inte minst från djurskydds- och smittskyddssynpunkt. pågår ett projekt mellan tullen och för att komma tillrätta med smugglingen av hundvalpar. har också tillsammans med agerat förtjänstfullt för att informera presumtiva valpköpare om att man inte ska köpa valpar som smugglats till . Enligt min mening krävs dock ytterligare insatser. bör driva på inom EU för gemensamma åtgärder för att stoppa smugglingen av djur. Det krävs också fler nationella insatser både vad gäller information till presumtiva valpköpare och för att tullen ska kunna stärka sina insatser.
mot · GU02MJ285 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av regleringen som förhindrar länsstyrelserna att besluta om jakttider för älg som understiger . Dagens förvaltning av älgstammen bygger till stor del på lokalt och regionalt inflytande. Registrering av jaktområden hanteras av länsstyrelserna. Även tilldelningen av älg beslutas av länsstyrelserna utom i de fall området är s.k. älgskötselområde som själva beslutar om tilldelning utifrån en älgförvaltningsplan. Länsstyrelserna beslutar också om jakttiden i så måtto att de får besluta om avslutning av jakten samt eventuellt jaktuppehåll för de nordliga länen där älgjakten startar . Tilldelningen bygger på synpunkter från lokala samråd mellan markägare och jägare samt synpunkter från länets viltvårdsnämnd. Trots de alltmer uttalade intentionerna att förvaltningen ska ske lokalt och regionalt har regeringen ändå begränsat möjligheterna för länsstyrelserna att besluta om jakttider för älg som understiger . Ett undantag finns och det är för renskötselområdet ovanför lappmarksgränsen i Norr- och samt på renbetesfjällen i där länsstyrelserna kan besluta om kortare jakttid om det behövs på grund av renskötseln eller klimatförhållanden. Denna möjlighet att själva besluta om lämpliga jakttider borde vara fri för länsstyrelserna om det finns en uttalad vilja för detta från de lokala samråden av jägare och markägare och efter hörande med viltvårdsnämnden i länet. Det centrala direktivet om minst 70 dagars älgjakt under en eller flera perioder tar ingen hänsyn till klimat, dagslängd eller problem med älgförvaltning i områden med stora årstidsvandringar. Det finns anledning att ta bort de sista resterna av en central styrning över älgjakten eftersom denna inte tar hänsyn till de regionala skillnader som finns i landet. Eftersom är den myndighet som har ansvaret för älgförvaltningen i övriga frågor bör också frågan om jakttidens längd vara en fråga som har att besluta över.
mot · GU02MJ286 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn och omprioritering av de markreservat som i huvudsak avsatts i norra inland. har det gjorts stora avsättningar av mark till reservatsbildningar. har fått bära stora delar av landets behov av att visa upp en hög procentsiffra när det gäller markavsättningar. För dessa orter innebär det att skogsbruket hämmas likaväl som satsningar på turism och rörligt friluftsliv. Kommunerna i detta område är stora till ytan men glest befolkade. innebär ett antal överlappande reservatsbildningar i kombination med andra utpekade riksintressen att orterna tappar möjlighet att utveckla en näringsverksamhet som möjliggör att befolkningen kan få en utkomst på orten. Exempelvis har kommun fått se av sin yta avsatts till reservatsområden. En översyn och omprioritering av reservatsbildningarna måste göras så att inte inlandskommunernas möjlighet att utvecklas hämmas.
mot · GU02MJ288 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanröja de konkurrensnackdelar som svenskt lantbruk lider av jämfört med övriga EU-länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som nationellt centrum för lantbruks- och livsmedelsfrågor. Jordbruk är en viktig näringsgren för och för . Den ska, som alla andra näringsgrenar, tillförsäkras rimliga förutsättningar. Liksom andra företag drabbas lantbrukaren av regelkrångel och byråkrati i sin kontakt med myndigheter. Alltmer tid får ägnas åt att fylla i blanketter, där en fel ifylld ansökan betyder ett stöd mindre att leva av. Jordbruk och livsmedelsproduktion inom EU måste ske på lika villkor, såväl i som i andra länder inom unionen. Jordbrukspolitiken är alltför protektionistisk, med stora stöd och utan en sund konkurrens. och producerar kvalitetsmässigt bra mat. Det gör den efterfrågad, och det är detta som den livsmedelsproducerande branschen ska leva på. En avreglering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik skulle kunna bidra till förbättringar för stora delar av världens fattiga befolkning, men även för konsumenterna och miljön i EU. EU:s jordbrukspolitik måste i stället fokusera på konsumenternas behov av säkrare och bättre livsmedel. Exportsubventioner och produktionsstöd måste därför tas bort. anser att alla former av stöd som inte är förenliga med frihandel bör avskaffas till 2015. Den måste driva på en avreglering, men det måste ske i samma takt för alla länder inom unionen för att inte skapa konkurrensnackdelar för svenska lantbrukare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Extra pålagor för lantbrukare med extra avgifter på drivmedel, gödsel m.m. får heller ej förekomma. Konkurrensneutralitet gentemot övriga länder inom EU är en nödvändighet. Jord- och skogsbruk samt livsmedelsindustri sysselsätter en stor andel av arbetsföra befolkning. , där ett antal institutioner finns knutna till lantbruk och livsmedelsproduktion, skulle kunna stärkas än mer som ett nationellt centrum för flera av dessa frågor i , där utbildning samt forskning och utveckling får en alltmer framträdande roll. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kvalitet, ett kännemärke för svenska livsmedel, måste där få en framskjuten roll. Det är så som lantbrukare och livsmedelsarbetare i ska stärka produktionen av svensk mat. Det är just med hög kvalitet och sunda produktionsmetoder som konkurrensfördel inte genom subventioner som svenskt lantbruk även på lång sikt kommer att kunna hävda sig både i , i resten av EU och på världsmarknaden.
mot · GU02MJ290 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regelverket ses över så att det småskaliga skärgårdsfisket värnas. Enligt en EU-förordning får den svenska fiskeflottans kapacitet inte öka. Innebörden av regelverket är att om en licensierad yrkesfiskare vill öka sin fångstkapacitet måste fiskaren köpa kapaciteten av någon annan. För att rädda fiskbestånden av exempelvis torsk och strömming är grundtanken bakom förordningen bra genom regelverket kan fiskebestånden tryggas. Reglerna är dock inte anpassade efter det småskaliga skärgårdsfisket som bedrivs exempelvis längs . Det är inte detta traditionella kustfiske som hotar eller t.o.m. utplånat fiskbestånden längs de svenska kusterna, problemet är det storskaliga industriella fisket. Trots detta faktum riskerar regelverket att slå ut småföretagare och leda till att endast det storskaliga industrifisket blir kvar på . , länsfiskekonsulent i , menar att de nya reglerna är ytterligare ett steg mot avveckling av det småskaliga yrkesfisket i och (). EU-reglerna kan därmed komma att motverka sitt syfte. i har tillskrivit och begärt att nämnda EU-förordning ska tolkas på ett annat sätt än vad som är fallet. I sämsta fall är dock den tolkning som gjort, som innebär ett hot mot det småskaliga fisket, korrekt. För att se till att värna det kustnära och småskaliga skärgårdsfisket bör därför regelverket ses över och frågan om nödvändigt lyftas upp till EU-nivå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i (fp)