mot · GU02Fi246 · 2006-10-30 00:00:00 — För den konsoliderade offentliga sektorn är förslaget saldoneutralt men storleken på de takbegränsade utgifterna påverkas. Den del av kostnaden för det höjda grundavdraget som berör kommunerna och ska kompenseras för genom förhöjda generella statsbidrag uppgår till 2007. Genom praxis avrundas de tekniska justeringarna alltid till hela miljarder kronor, vilket blir 2007. beräknas på motsvarande sätt en teknisk justering med och med . förslag till utgiftstak och budgeteringsmarginal, miljarder kronor Utgiftstak i vårbudgeten 2006 Teknisk justering för höjt grundavdrag 7.3Miljöpartiets förslag till utgiftsramar föreslår följande utgiftsramar i förhållande till regeringen (avvikelser mot regeringens förslag). förslag, avvikelse från regeringens förslag, mkr Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen 7.4Förslag på skatter och beräkningar av inkomster avvisar huvuddelen av regeringens förslag på skatteområdet. Sammantaget har förslagen en tydlig inriktning som gynnar redan välbeställda grupper i samhället, en inriktning som ytterligare förstärks av att finansieringen till stor del föreslås bäras av arbetslösa, förtidspensionärer och andra utsatta grupper. Den uppgivna effekten på sysselsättningen är mycket tveksam. Regeringens skatteförslag saknar också helt miljöprofil. Regeringens förslag om ett så kallat jobbavdrag medför de största skattesänkningarna för personer med inkomster , medan arbetande med lägre inkomster får betydligt mindre skattesänkning och pensionärer, sjuka och arbetslösa inte någon sänkning alls. Däremot får alla vara med och betala skattesänkningarna för de mest välbärgade. 7.4.2Nej till orättvisa sänkningar av fastighetsskatten Regeringens politik att gynna sina egna väljargrupper framstår som extra tydlig på bostadsområdet där begränsningen av markvärdet på småhus kan ge mycket stora fastighetsskattesänkningar i exempelvis rika förortskommuner, och borttagande av schablonintäktsskatten på bostadsrättsföreningar gynnar framför allt äldre föreningar i innerstäderna med låga lån. föreslås borttaget stöd till byggande av nya hyreshus som framför allt efterfrågas av personer med lägre inkomster. 7.4.3Nej till skattereduktion för hushållsnära tjänster Även förslag som skattereduktion för hushållsnära tjänster och sänkta arbetsgivaravgifter i vissa branscher har en tydlig inriktning på att gynna redan välbeställda gruppers konsumtionsmönster. missgynnas de flesta småföretag utanför dessa branscher av den borttagna generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte har ett enda konkret förslag på miljö- och klimatområdet. Inte ens alliansens eget förslag från valrörelsen om en miljöbilspremie finns med. 7.4.5Sänkt inkomstskatt för alla Som alternativ till regeringens orättvisa skattesänkningar föreslår en sänkt inkomstskatt på , lika för alla låg- och medelinkomsttagare. förslag på sänkt skatt gäller årsinkomster upp till . Vid inkomster över 380000 blir skattesänkningen noll. föreslår också att skiktgränsen för statlig skatt endast räknas upp , vilket innebär att fler får betala statlig skatt. En generell sänkning av fastighetsskatten till för småhus och för hyreshus föreslås. föreslår också ett antal förändringar av miljö- och trafikrelaterade skatter, bland annat för att gynna en fortsatt omställning mot bränslesnålare fordon och alternativa drivmedel. Den gröna skatteväxlingen ska fortsätta. accepterar regeringens förslag om bland annat höjda skatter på snus och tobak, minskade avdrag för resor och övriga utgifter, förmånsskatt på lånedatorer (dock bara för nya avtal), skatt på trafikförsäkringspremier samt avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. De förändrade möjligheterna till skattereduktionen för fackföreningsavgift och a-kassa kompenseras fullt ut genom den generella höjningen av grundavdraget som ger i minskad skatt, lika för alla. 7.5Miljöpartiets förslag på skatter och beräkningar av inkomster Tabellen är angiven i form av avvikelser jämfört med regeringens förslag i . Tabellen fortsätter på nästa sida. Avvikelser från regeringens förslag, Nej till skattereduktion arbetsinkomster 1/1 2007 Nej till skattereduktion näringsinkomster 1/1 2007 Höjt grundavdrag: Sänkt inkomstskatt 1/1 2007 Höjt grundavdrag: Sänkt statlig inkomstskatt 1/1 2007 Lägre uppräkning skiktgräns: Sänkt statlig inkomstskatt 1/1 2007 Slopad förmånsskatt lånedatorer (bara nya avtal) 1/1 2007 Nej till avskaffat regionalt förhöjt grundavdrag 1/1 2007 Nej till skattereduktion för hushållsnära tjänster 1/7 2007 Nej till halverad/slopad nedsättning av ag-avgift 1/1 2007 Nej till höjd ag-avgift, slopad medfinansiering 1/1 2007 Nej till slopad medfinansiering 1/1 2007 Nedsatt ag-avgift för enmansföretag permanentas 1/1 2007 Nej till slopad särskild löneskatt för äldre anställda 1/1 2007 Nej till slopad särskild löneskatt äldre egenföretagare 1/1 2007 Nej till halverade ag-avgifter för 1924-åringar 1/7 2007 Nej till halverade egenavgifter för 1924-åringar 1/7 2007 Nej till slopade ag-avgifter för vissa tjänsteföretag 1/7 2008 Nej till slopade egenavgifter för vissa tjänsteföretag 1/7 2008 Generellt sänkt arbetsgivaravgift, skatteväxling 1/1 2007 Nej till fast.skatt: Småhus, begränsning markvärde 1/1 2006 Nej till fast.skatt: Småhus, frysning nivå 1/1 2007 Fastighetsskatt: Småhus, sänkt skattesats, 1,0 till 1/1 2006 Nej till fast.skatt: Hyreshus, frysning nivå 1/1 2007 Nej till avskaffad schablonintäkt bostadsrätt 1/1 2007 Sänkt underlag schablonintäkt bostadsrätt, 3,0 till 1/1 2007 Nej till förm.skatt, delvis sänkning 1,5 till 1/1 2007 Nej till förm.skatt, dämpning/frysning av tax.värde 1/1 2006 Nej till 3:12-reglerna, återinförd 50/50-regel 1/1 2007 Nej till slopad skatt på flygresor 1/1 2007 Nej till sänkt energiskatt på el i norra 1/1 2008 Höjd skatt bensin /år 1/1 2007 Höjd skatt dieselolja /år 1/1 2007 1/1 2007 1/7 2007 Fördubblad koldioxidskatt lätt industri 1/1 2007 Skatt på industriavfall som förbränns 1/7 2007 1/4 2007 1/1 2008 Sänkt moms E85 20072009 1/1 2007 Sänkt moms ekologiska livsmedel 1/1 2008 Krediteringar med skatteanknytning m.m. Nej till slopade ag-avgifter för nystartsjobb Skattereduktion för inköp av miljöbil 20072009 1/1 2007 Skattereduktion för konvertering 20072009 1/1 2007 1/1 2007 Nej till höjda avgifter till A-kassa 1/1 2007 Nej till slopade anställningsstöd 1/1 2007 menar att klimathoten är vårt samhälles största utmaning. Att göra de omställningar som krävs för att klara miljömålen är en mycket prioriterad fråga. Det är glädjande att regeringen i budgetpropositionen på ett flertal ställen tar upp den utmaning som klimatpåverkan utgör och att regeringen säger sig vilja sätta problematiken högt på agendan. Men när man söker efter konkreta åtgärder framgår att regeringens ambitionsnivå är mycket lågt ställd. Budgetpropositionen saknar i allt väsentligt förslag till hur denna ödesfråga ska hanteras. I det följande presenteras viktigaste förslag för att komma till rätta med klimathoten och vi hoppas att regeringen tar till sig av våra förslag. Formen, grön skatteväxling, är ett av de viktigaste verktygen för att minska miljöskadlig klimatpåverkan. ställde sig bakom en inriktning om en grön skatteväxling om . I budgetpropositionen preciserades att det främsta syftet med en grön skatteväxling är att öka miljörelateringen av skattesystemet. Grön skatteväxling definierades som att höjda skatter på energi och miljöutsläpp balanseras med en sänkning av andra skatter, främst på arbete. Grön skatteväxling innebär därmed ingen höjning av det totala skatteuttaget. har en total skatteväxling på ägt rum med denna inriktning. För att nå upp till den av angivna inriktningen återstår således . anser att huvuddelen av denna skatteväxling bör inriktas mot trafiksektorn där de största problemen med ökade utsläpp av växthusgaser finns. Det handlar bland annat om årliga höjningar av bensin- och dieselskatterna med per liter, fullföljande av beslutet om införande av en flygskatt, införande av koldioxidrelaterad registreringsskatt och fördubblad koldioxidskatt för lätt industri. Skattesänkningarna inom ramen för den gröna skatteväxlingen ska enligt de antagna riktlinjerna främst avse skatt på arbete. Vi föreslår att den beloppsmässigt största sänkningen ska avse sänkt inkomstskatt för hushållen. Grön skatteväxling 20072009, ackumulerat Energiskatt bensin, /liter o år Energiskatt dieselolja, /liter o år Koldioxidrelaterad registreringsskatt fr 1/7 2007 Fördubblad koldioxidskatt lätt industri Skatt på förbränning av industriavfall fr 1/7 2007 Sänkta skatter, främst på arbete föreslår att en miljöbilspremie för privatpersoner införs temporärt till . Miljöbilspremien bör differentieras för att i viss mån återspegla de merkostnader som en miljöbil betingar jämfört med motsvarande fossilbränsledriven bil. Vi föreslår således att premien för bilar som kan drivas med etanol ska vara och för bilar som kan drivas med gas samt för el- och elhybridbilar . Syftet med premien är att stimulera inköpen av miljöbilar och därmed indirekt distributionen av bränslen. Satsningen måste ses i sitt sammanhang med övriga styrmedel som presenteras i motionen. 8.3Sänkt moms för E85 har det skett en mycket kraftig ökning av nyregistreringen av miljöbilar. Av dessa är en betydande del så kallade som kan köras på såväl bensin som på , som innehåller etanol. har priset på stigit och uppgår till per liter, vilket motsvarar per liter bensin. Bensinpriset har sjunkit och ligger när detta skrivs vid per liter. En sådan prisrelation är inte acceptabel då den skulle riskera att bryta den lovande snabba introduktionen av miljöbilar som inletts . bör därför fatta beslut om att redan nu temporärt sänka momsen för från till och med . 8.4Konvertering av fordon till etanol- eller gasdrift Eftersom bilar har lång livslängd är det angeläget att även för befintlig bilpark utnyttja möjligheten till konvertering till drift med alternativa bränslen. Då det nu blir formellt lagligt att konvertera bensinfordon till exempelvis etanoldrift bör en särskild skattestimulans införas till stöd för sådan konvertering. Stödet föreslås utformas som en skattereduktion på inkomstskatten på 30procent av konverteringskostnaden inklusive kostnad för besiktning för konvertering till etanol- eller gasdrift. Reduktionen bör gälla . Skattebortfallet beror på utnyttjandet. Vi har som räkneexempel räknat med en konvertering av 20000 bilar , vilket ger ett skattebortfall på vid en genomsnittlig konverteringskostnad på per bil. 8.5Investeringar i järnvägstrafik och spårtrafik utgör en grundbult för lång- och kortväga resande i ett klimatanpassat transportsystem. Kapaciteten hos det nuvarande järnvägsnätet är emellertid för låg för att möjliggöra den trafikökning som krävs när allt fler person- och godstransporter förs över från bil och flyg till järnväg. Den nu gällande framtidsplanen har slagit fast en investeringsnivå i järnvägens infrastruktur som är högre än någonsin, men ambitionen är alltjämt för låg. 8.5.1Öka investeringarna i järnvägens kapacitet För att klara ökningen av transporter måste järnvägens kapacitet för både gods- och persontransporter fördubblas . Regeringens uttalade ambition i budgetpropositionen, att en större andel av infrastrukturinvesteringarna ska gå till utbyggnad av vägar, strider helt mot klimatanpassningen av transportsystemet. I stället måste investeringarna i järnvägens kapacitet kraftigt öka. 8.5.2Säkra underhållet på banorna Att bygga ut kapaciteten på järnvägsnätet får inte innebära att underhållet av banorna eftersätts. Så är fallet . saknar medel för att underhålla banorna i hela landet och tummar därmed på både säkerhet, punktlighet och tillförlitlighet. saknas i budget för underhåll. För att spara dessa pengar görs nu nedskärningar i banunderhållet i hela landet. Verket försöker begränsa besparingseffekterna på de mest högtrafikerade linjerna. De största besparingarna kommer att göras på så kallade lågtrafikerade banor. har identifierat 55 banor från norr till söder som kommer att läggas ned eller få kraftigt minskat underhåll vilket i sig är början på nedläggning. Bland dessa återfinns till exempel , Kinnekullebanan, Stångådalsbanan, Tjustbanan, Västerdalsbanan och många andra banor som används och har stor utvecklingspotential. När vi vet att järnvägens kapacitet måste öka, är det kontraproduktivt att lägga ned vissa banor på grund av bristande anslag till underhåll. anslag bör därför höjas så att banunderhållet kan säkras. En av de viktigaste åtgärderna för att kunna öka godstransporter på järnväg är att bygga ett strategiskt nät av omlastningsstationer mellan järnväg och andra transportmedel, så kallade kombiterminaler. anslag räcker inte till detta , vilket medför att godstrafikökningen försenas och många transportköpare som skulle vilja frakta på järnväg tvingas hitta andra transportsätt. anslag höjs så att det möjliggör för mindre kompletteringar av befintlig infrastruktur för intermodala godstransporter. 8.5.4Spårvägar i större städer På många håll i världen byggs det nu spårvägar i större städer. Dessvärre är långt efter i utvecklingen. En viktig anledning till detta är att kommunerna inte har råd att bygga ut spårvägar, och på den statliga sidan saknas en myndighet som ansvarar för lokala spårvägar. Kommunerna kan inte få något ekonomiskt eller praktiskt stöd från staten i denna fråga. anser att bör ges ett sådant ansvar. Det ökade ansvaret bör åtföljas av ett ökat anslag för statligt stöd till infrastrukturinvesteringar och spårvägsfordon. För att en utbyggnad av modern spårväg i ska kunna genomföras krävs att staten inför stöd till investeringarna, lämpligen för infrastruktur, inklusive serviceanläggningar, samt för fordon. Trafiken i städerna blir alltmer intensiv, framför allt ökar last- och personbilstrafiken. Denna trafik tar stort utrymme och orsakar försämrad miljö på alla plan. Igenkorkade vägar och gator, hälsoproblem och undanträngning av fotgängare och cyklister är några exempel, förseningar för kollektivtrafiken är ett annat. I genomfördes ett försök med trängselskatter i innerstaden. Resultatet av utvärderingen visar att åtgärden var mycket lyckad. Biltrafiken minskade med , utan några påtagliga negativa konsekvenser. Trängseln och köerna i Stockholmstrafiken halverades och halterna av miljö- och hälsofarliga ämnen från biltrafiken minskade dramatiskt. Vid folkomröstningen i röstade ja till fortsatt användning av trängselskatt i medan röstade nej. anser att trängselskatterna i bör återinföras . Dessutom bör trängselskatt införas i andra större städer, förutsatt att det som i finns en majoritet i fullmäktige bakom förslaget. En lagändring bör också genomföras som gör det möjligt för kommuner att införa trängselavgifter utan riksdagsbeslut. För att stimulera klimatfrämjande investeringar föreslår vi bland annat att Klimatinvesteringsprogrammet, Klimp förlängs och utökas. Stödet ska kunna användas till bland annat investeringsbidrag för biogasmackar, investeringsbidrag för produktion av biogas, investeringsbidrag till så kallade fordonsflottor, teknikutvecklingsstöd till anläggningar för gårdsbaserad biogas i olika storlekar, stöd till effektivisering av befintliga biogasanläggningar, skattestimulans till efterhandskonvertering av större fordon till biogas, skattestimulans till inköp av biogasdrivna fordon hos kommuner och landsting, prioritering av biogasfordon i statlig fordonsupphandling samt prioritering av biogas inom ramen för stödprojektet under förutsättning att det finns svensk fordonsindustri. 8.8Satsa på ett nationellt biogasprogram Användningen av etanol som drivmedel i personbilar har ökat kraftigt i . Detta lämnar ett viktigt bidrag till minskad klimatpåverkan, men är ändå bara början. Fler och mer förnybara bränslen behövs för att minska oljeanvändningen. Nästa steg i denna utveckling är att utnyttja biogas. Potentialen för användning av biogas är mycket stor och bör utnyttjas bättre. Det finns möjligheter för nästan varenda kommun i att ha egna biogasanläggningar där man använder till exempel restprodukter från reningsverken. bör bli först i världen att anta ett nationellt biogasprogram som täcker såväl anläggningar som tankställen och fordonsstöd. föreslår att det tillsätts en kommission som får i uppdrag att utarbeta ett program som syftar till att ta till vara den potential till biogasproduktion som finns inom landet. 8.9Regional satsning för att minska oljeberoendet föreslår att länsstyrelserna från får ett samordningsansvar att samla företag, universitet, landsting och kommuner för att ta fram regionala omställningsprogram i syfte att avskaffa oljeberoendet med en arbetsmodell liknande de regionala tillväxtprogrammen. Transportbidraget är viktigt ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Graden av miljöstyrning av transportbidraget är dock obefintligt. För att öka incitamentet för energisnåla och miljövänliga transporter vill tillsätta en utredning med syfte att se över hur graden av miljöstyrning i transportbidraget kan öka. För att klara omställningen till ett hållbart samhälle krävs både fortsatt strukturomvandling av svensk ekonomi i hållbar riktning, och att nya jobb skapas. ser tre viktiga områden som är fortsatt högprioriterade för den gröna omställningen av samhället och som kommer att skapa sysselsättning och nya jobb. Genom utvecklingen av ny, renare, effektivare teknik och teknologier som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och ny sysselsättning, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och ansvarsfullare nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara nettojobb. Genom att förvalta naturresurserna bättre kan nya jobb skapas inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt hållbar omvandling av infrastruktur, bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som det leder till ett hållbarare samhälle. Förändringstakten i samhället är stor. försvinner och nyskapas mellan 400000 och 500000 jobb och det skapas mellan 35000 och 40000 nya företag. Denna ständigt pågående förändring skapar stora möjligheter att ställa om jobben i en mer miljöhållbar riktning. Det ger också perspektiv och insikt om att det inte med nödvändighet behöver ta så oerhört att ställa om samhället i en hållbar riktning. principiella uppfattning är att arbetsmarknadspolitiken ska syfta till att förena människors rätt till arbete och arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft. De senaste årens utveckling har inneburit högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Men är arbetslösheten alltför hög. Det gäller i synnerhet bland ungdomar som dessutom i högre grad än andra tvingas till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. Vi kan således konstatera att arbetsmarknadspolitiken inte varit tillräckligt träffsäker, även om allt inte kan lösas med politiska beslut. Vi lever i en marknadsekonomi där behov och utbud ofta är svåra att förutspå. Ändå tvingas vi konstatera att den förda arbetsmarknadspolitiken lämnar mycket i övrigt att önska. Balansen och samordningen mellan åtgärdsarbeten, utbildning och kompetensutveckling har inte tillräckligt svarat mot arbetsmarknadens behov. AMS verksamhet har diskuterats flitigt och kritiken är omfattande. instämmer i mycket av den kritiken som framförts och menar att individen måste ges större frihet och möjligheter att påverka sin situation vid arbetslöshet. Det är dags att påbörja en omfattande översyn som syftar till reformering av arbetsmarknadspolitiken. I förhandlingar med den förra regeringen om de så kallade plusjobben var partiet starkt kritiskt. Vi vill ha mer generella program som riktas mot både offentlig och privat sektor utifrån den enskildes behov. Vi är övertygade om att den inriktningen i betydligt högre grad leder till varaktiga jobb på den öppna arbetsmarknaden. Vi välkomnar översynen av arbetsmarknadspolitiken. Däremot avvisar vi regeringens nivå på besparingar för arbetsmarknadsprogrammen. Omfattningen av besparingarna får alltför allvarliga sociala konsekvenser för många av de arbetslösa. Det finns ett utbrett och enligt vår mening delvis berättigat missnöje med hur arbetsförmedlingarna fungerar. Det har bland annat sin förklaring i att arbetsförmedlingarna, genom politiskt initiativ, alltmer kommit att prioritera dem som har svårast att hitta arbete. Baksidan av denna inriktning är att arbetsförmedlingarna har lite att erbjuda dem som blivit arbetslösa. De tre SACO-förbunden , och har på eget initiativ startat ett pilotprojekt kring jobbförmedling för att snabbt få ut arbetslösa akademiker i arbetslivet. Denna typ av initiativ bör enligt vår mening uppmuntras av staten. Vi är övertygade om att facken och arbetsgivarnas lokala kännedom om sina egna medlemmar och förutsättningarna på de lokala arbetsmarknaderna ger dem goda förutsättningar för arbetsförmedlande uppgifter. Det gäller också i minst lika hög grad bland TCO- och LO-facken liksom för avtalsslutande arbetsgivarorganisationer. Mot denna bakgrund anser vi att staten ska ge ekonomiskt stöd till arbetsförmedlingar som drivs av kollektivavtalsslutande parter på arbetsmarknaden. 9.1.3Ökade satsningar på att starta eget Stöd till start av näringsverksamhet är det arbetsmarknadspolitiska program som har det bästa resultatet. Nästan åtta av tio deltagare hade arbete efter avslutat program. Dessutom är könsskillnaderna marginella. Enligt hade de företag som startades med stöd till start av näringsverksamhet en överlevnadsgrad , det vill säga , på . anser att resultatet är så bra att det finns anledning att utöka programmet till att även gälla icke arbetslösa personer. Vi föreslår en utökning av programmet med cirka 1000 personer. 9.2Satsa på de svagaste grupperna på arbetsmarknaden Det finns personer i gruppen av långtidsarbetslösa som förmodligen aldrig kommer att kunna ta sig ut på den öppna konkurrensutsatta arbetsmarknaden. För den gruppen, som i hög grad anvisats till de så kallade plusjobben, menar vi att det är bättre att utforma stöd som också ger dem möjlighet att jobba i till exempel den ideella föreningsrörelsen. Regeringen inför i budgetpropositionen nystartsjobb som är en sorts anställningsstöd. Vi välkomnar regeringens namnbyte till nystartsjobb. Nystartsjobben måste dock förstärkas kraftigt vid anställning av långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. På motsvarande sätt vill vi öka anslaget till lönebidragen och . Vi vill dessutom göra satsningar som ökar möjligheten att bygga ut de sociala arbetskooperativen. 9.3Friår ger större rörlighet på arbetsmarknaden Intresset för att ta friår har överträffat alla förväntningar. Det visar att reformen varit efterlängtad och att många vill ta chansen att pröva något nytt . Det finns som väntat en stor variation i vad friårstagarna har gjort under sin ledighet. Många har valt att satsa på alternativen att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp har studerat, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. Även för de personer som vikarierade för friårstagarna gjordes en välfärdsvinst genom att en i vissa fall långvarig arbetslöshet kunde brytas. På kort sikt leder friåret naturligtvis till en minskning av arbetslösheten: varje friårstagare ersätts av någon arbetslös, varför antalet registrerade arbetssökande minskar. De personer som går in som vikarier för friårstagarna tillägnar sig en värdefull arbetslivserfarenhet.