ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K221 · 2006-10-26 00:00:00 — Yttrandefrihet på offentliga platser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att stärka yttrandefriheten på offentliga platser. i det antika är känd för eftervärlden för sina öppna diskussioner som skedde på torget, , i . Vi kan fortfarande ta del av hans sätt att debattera och av hans bitande ironi i dialoger. Det antika var ingen demokrati i vår mening. Så till exempel hade inte kvinnor och slavar några rättigheter. Och det slutade illa för som dömdes till döden för sin frispråkighet. Men han kan vara ett föredöme och ett gott exempel när det gäller att ha debatter och samtal på offentliga platser Hur är då tillståndet för det fria ordet på dagens torg? Internet har öppnat möjligheter till nya och globala torg för möten men krymper utrymmet på de traditionella offentliga rummen. Politiker och partiföreningar har nekats tala utanför köpcentrum. Torghandlare har protesterat mot politiska företrädare. Själv nekades jag i valrörelsen att stå på en parkering utanför ICA Kvantum i med motiveringen att min bil var dekorerad med partirosor. Det har alltså skett påtagliga försämringar när det gäller att uttrycka det fria ordet. Men de försämringarna diskuteras knappast alls från demokratisynpunkt. Många människor upplever ett avstånd till politiken och politiker. Då är det viktigt att fundera på vilka offentliga mötesplatser det finns för väljare och förtroendevalda. Jag anser att det behövs fler mötesplatser för debatt och diskussion i vår offentliga miljö. Att köpa sig utrymme stänger ute stora grupper från det offentliga samtalet. Torg och parker ska vara tillängliga för oss alla. Det är de i stor utsträckning. Men tyvärr ser vi som sagt oroande tecken på begränsningar av yttrandefriheten. Gator och torg glasas in till butiker och gallerior. Våra möjligheter att som medborgare mötas och fritt föra fram våra åsikter trängs alltmer tillbaka till förmån för rollen som konsument. Från att vara aktiva samhällsmedborgare reduceras vi till kunder. På alla politiska nivåer måste den här grundläggande demokratiska frågan uppmärksammas. Det kan ske i en dialog med bland andra handelns företrädare. Det är angeläget med en bred diskussion om begreppet offentliga platser och hur vi värnar dem. Regeringen bör också överväga om det behövs lagändringar. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02K222 · 2006-10-26 00:00:00 — Översyn av regler om hets mot folkgrupp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna om hets mot folkgrupp och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Grunden för svensk lag bör vara att skydda alla individer, efter samma förutsättningar och på lika villkor, i enlighet med principen om likabehandling. Lika lite som lagen skall exkludera vissa grupper av människor skall lagen enkom skydda vissa andra grupper av människor. Straff för brott mot en individ som inte faller in under någon särskilt skyddsvärd grupp bör inte utdömas enligt en lägre straffskala än brott mot en person som tillhör en specifik grupp som särskilt skall skyddas. Utsätts två personer för likartade grova trakasserier och lider dessa i princip samma skada bör inte staten värdera brotten mot den ene som grövre än brotten mot den andre. Alla individer borde behandlas lika enligt lag oavsett hudfärg, hårfärg, religion, sexuell läggning, kön eller andra yttre attribut individen besitter. Det är orimligt att avgöra vilken form av trakasseri som är mer förkastlig än någon annan enbart på grundval av dessa yttre attribut. Lagen bör inte specificera vilken människa som på grund av sin grupptillhörighet är mer värd att skydda än någon annan. En stat bör inte sätta upp sina spelregler efter huruvida en människa råkar tillhöra en viss grupp eller inte. Alla former av trakasserier är förkastliga. Grova trakasserier mot särskilt försvarslösa individer är precis lika förkastliga oavsett om den utsatte är , jude eller protestant, oavsett om den utsatte är vit, svart, gul eller röd, oavsett om den utsatte är homosexuell eller heterosexuell, osv. Vid hets mot folkgrupp riktas agget mot ett kollektiv, men kan förvisso skada de individer som utgör gruppen. Men faktum är att alla individer i ett kollektiv kanske inte känner sig hotade eller kränkta. Att det finns människor som godtyckligt delar in sina medmänniskor i grupper och vägrar se dem som annat än kollektiv ger inte en lagstiftare anledning att göra detsamma. Lagregler bör inte specificera en viss specifikt sammansatt grupp av vuxna människor, där den förenande faktorn är yttre attribut, som mer skyddsvärd än andra. Lagregler bör omfatta ett samhälles alla unika individer. Perspektivet måste vara att alla människor i ett samhälle skall skyddas efter samma förutsättningar och på lika villkor. Därför behövs en översyn av reglerna om hets mot folkgrupp och förbudet mot diskriminering för att individualisera nämnda lagstiftningar. i (m)
mot · GU02K224 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för kommuner att anordna extraval. De senaste valen har lett till svårigheter att konstruera fungerande och hållbara majoriteter i alltfler kommuner, landsting och regioner. På flera håll har majoriteter fallit under pågående mandatperioder och kommunen har fått leva med hoppande majoriteter, vilket naturligtvis inte är bra. Det ger ingen tydlig, konsekvent och stabil styrning av den kommunala verksamheten, och det blir oklart vad politiken egentligen vill. Otydligheten riskerar att gå ut över kvaliteten i verksamheten. Än allvarligare är dock att medborgarna inte kan utkräva ansvar. För vem skall man utkräva ansvar av om det inte finns någon majoritet? Det vore rimligt om en kommun i ett läge när majoriteten fallit kan gå tillbaka till medborgarna och be dem välja en ny fullmäktigeförsamling. Än viktigare kanske det blir efter det senaste valet, då fick många mandat i flera kommuner där det kanske blir omöjligt att hitta fungerande majoriteter utan att får något inflytande. Även i sådana lägen bör det vara möjligt med extraval för att lösa dödlägen. Extraval kan också vara ett sätt att vitalisera demokratin. Det skulle stärka det kommunala självstyret och den representativa demokratin. Det finns heller inga principiella skäl till att tillämpa ett annat synsätt på den lokala politiken än på den nationella, där möjlighet till extraval finns. Så argumenterade bl.a. , men fortfarande har inget hänt. borde det vara dags.
mot · GU02K225 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till allmän flaggdag. är med i EU, men det svenska folket visar ett större ointresse och avsevärt mindre förståelse för EU som institution än många hoppades på när vi blev medlemmar i unionen. kommissionär var efter förra EU-valet också rättfram i sin analys när hon påpekade att vi i hade försummat att tala om de goda sidorna och fördelarna med samarbetet . Ett sätt att verkligen visa att vi är tillhörig Europeiska unionen är att ha en allmän flaggdag på det som allmänt kallas EU-dagen, . Det var detta datum som lade fram sitt förslag om att skapa ett organiserat som en förutsättning för att bevara freden. Schumandeklarationen har lagt grunden till Europeiska unionen. Genom att skapa en gemensam basproduktion och genom att instifta en ny högsta myndighet, vars beslut är bindande för , och övriga länder som ansluter sig, kommer detta förslag att förverkliga den första konkreta basen för en europeisk federation som är oundgänglig för att bevara freden, stod det i deklarationen. är ambitionen att skapa ett som respekterar varje ingående nationalitets frihet och identitet, och som agerar i enlighet med mottot det som kan göras bättre gemensamt bör göras gemensamt. Endast i förening kan våra folk garantera ett med kontroll över sin framtid och över sitt inflytande i världen. Vid ett toppmöte i beslöt europeiska stats- och regeringschefer att fira som . Flera länder inom EU har valt att lyfta fram gemenskapstanken genom att flagga under . Självklart borde Europatanken genomsyra alla länder som är med i EU, även . Därför bör vi ha allmän flaggdag på .
mot · GU02K229 · 2006-10-27 00:00:00 — Sändningseffekt för och den kommersiella radion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur sändningseffekten för och den kommersiella radion kan förändras för att skapa utökad konkurrens och spridning av samhällsinformation. De kommersiella radiostationerna i måste få mer rimliga förutsättningar vad gäller sändningseffekt för att kunna konkurrera om lyssnarna med samt för att kunna sprida viktig samhällsinformation. sänder SR med 30 000 till per sändare medan de kommersiella sändarna är begränsade till (ett fåtal orter har ). Det finns utrymme för utökad sändningseffekt, och PTS kan bevilja en sådan höjning om den politiska viljan så medger. Det finns anledning att ifrågasätta om fortfarande behöver sända med nuvarande sändningsstyrka eftersom det finns nya tekniska lösningar som optimerar hörbarheten av sändare på en betydligt lägre effekt utan att drabba kvaliteten. Det frekvensutrymme som frigörs genom en sänkning av SR:s sändare skulle kunna användas till fler kanaler, vilket vore en välkommen utveckling. En tidigare motivering till SR:s höga sändningseffekt har varit för att kunna informera befolkningen vid allvarliga olyckor eller andra akuta situationer. Det är ett hållbart argument, men vi behöver nu anpassa radion till en ny situation. lyssnar över hälften av befolkningen under på kommersiell radio, vilket betyder att denna del av befolkningen inte kan garanteras samma information som de som lyssnar på . Den kommersiella radion ingår i det system som kallas VMA (Viktigt meddelande till allmänheten), men med de låga sändningseffekterna kan hörbarheten inte garanteras på samma sätt som för dem som lyssnar på SR:s kanaler. En ny teknik som kallas SynchroCast möjliggör även för FM-kanaler att sända på samma frekvens i hela landet. Detta skulle ytterligare frigöra utrymme på FM-bandet för fler radiokanaler, både lokala och nationella. Genom att frigöra utrymme på FM-bandet kan en steglös övergång till digitala sändningar göras. Det finns lösningar där digitala signaler bakas in i nuvarande FM-signal och konsumenterna själva kan välja när de vill köpa en ny mottagare. Förenklat kan man säga att processen kan liknas med övergången från mono- till stereosändningar. En översyn behöver således göras om hur sändningseffekten för och den kommersiella radion kan förändras.
mot · GU02K230 · 2006-10-27 00:00:00 — Ändrade reklamregler för kommersiell radio tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade reklamregler för kommersiell radio. Nuvarande regler för sponsorskap och reklam för den kommersiella radion begränsar verksamheten på ett sätt som inte är rimligt. Reglerna är inte utformade efter radions förutsättningar och bidrar till att försvåra den kommersiella radions förutsättningar att nå lönsamhet. De lagstadgade reklam borde i stället tolkas som ett snitt och inte en exakt tillåten tid . På så sätt kan stationerna bättre tillgodose efterfrågan av högt lyssnandet. Samma tolkning har beviljats för och borde även kunna gälla för radiomarknaden. Långsiktigt bör det även ifrågasättas om de lagstadgade reklam är för evigt. Den kommersiella radions verksamhet styrs av lyssnarnas önskemål, dvs. vilka förutsättningar som föreligger på marknaden. En friare tolkning av regleringen borde därför kunna införas för att den kommersiella radions framtid inte primärt ska avgöras av politiker utan av antalet lyssnare. Sponsring och omnämnande av varumärken bör dessutom få göras mer flexibelt i redaktionellt utrymme än vad som tillåtet. Tolkningen av sponsorskap av program är inte tillämpningsbar i kommersiell radio eftersom det inte finns program på samma sätt som inom tv eller public service-radion.
mot · GU02K231 · 2006-10-27 00:00:00 — beslutar att inrätta en riksdagshörna i . Demokrati handlar om alla människors lika värde och rättigheter. I en demokrati får alla vara med och bestämma, och det är glädjande att vi i årets val kan se ett tydligt ökat valdeltagande på . Vi har dock som folkvalda ett stort ansvar för framtiden och människors tro och syn på politik och politiker. I den svenska grundlagen står det att all offentlig makt utgår från folket och att är folkets främsta företrädare. är på så sätt en mycket viktig del i den svenska demokratin. Men för alltför många svenskar känns väldigt långt borta, såväl i tanke som i kilometer. Under föregående mandatperiod invigde talmannen fyra riksdagshörnor runtom i landet. Genom dessa riksdagshörnor som är placerade på stadsbiblioteken kan medborgarna komma lite närmare och det viktiga demokratiska arbete som här sker. Här kan man använda datorer för att själv söka information via webbplats, titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv, och inte minst kan alla intresserade enskilda, grupper, lärare och skolklasser hämta allt tryckt informations- och undervisningsmaterial från direkt på . Jag tycker att det är ett bra initiativ som måste utvecklas vidare, och det är dags för även nordligaste att komma närmare . Därför bör inrätta en ny regional riksdagshörna i . En tänkbar placering skulle kunna vara i kommunens nya Kulturhus. Denna regionala riksdagshörna skulle även kunna bli ett försök där man också integrerar EU-information för att på det sättet även flytta EU närmare medborgarna.
mot · GU02K232 · 2006-10-27 00:00:00 — Demokratisk insyn i den europeiska unionens arbetsgrupper tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad demokratisk insyn i Europeiska unionens arbetsgrupper. Inom EU-samarbetets ram arbetar ett stort antal arbetsgrupper med olika sakfrågor. Det normala är att företräds i arbetsgrupperna av tjänstemän från olika statliga verk och myndigheter. I arbetsgrupperna förbereds förslag till ändringar i lagstiftningen som i många fall kan ha stor betydelse för svenska medborgare, företag och myndigheter. Någon egentlig insyn i vilka frågor som bereds och vilken ståndpunkt som driver i de olika arbetsgrupperna har inte de folkvalda i förrän i ett väldigt sent skede i processen. Det är först när frågorna är i stort sett färdigberedda och lyfts upp på ministernivå som olika utskott blir involverade i processen. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Den demokratiska insynen i de olika arbetsgrupperna bör därför stärkas. En modell att göra detta skulle exempelvis kunna vara att alla arbetsgrupper rapporterade sitt arbete till berört utskott i .
mot · GU02K233 · 2006-10-27 00:00:00 — Granskning av pornografins utbredning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pornografi. Sexualiseringen har ökat i vårt samhälle. Den sprids långt ner i åldrarna och förekommer i allt högre grad bland småflickor, framför allt utifrån val av kläder som korta kjolar, stringtrosor och urringningar på små flickor. Denna trend måste brytas och vändas så att barn får vara barn så länge de är barn. Utvecklingen har influerats av de många pornografiska inslagen i samhället som riktar sig främst till män. Det är dock kvinnorna som drabbas mest. Så länge pornografin finns kan vi aldrig uppnå verklig jämställdhet. Pornografi vidmakthåller mäns överordning och kvinnors underordning. I pornografin ges budskapet att kvinnor är objekt som alltid finns tillgängliga för mäns behov. Viss pornografi är ren dokumentation av mäns övergrepp på kvinnor, flickor och barn. Dess budskap är att kvinnor och flickor önskar och njuter av sexuell underordning. Försvar av denna pornografi är försvar av våldtäkt och sexuellt utnyttjande i yttrandefrihetens och tryckfrihetens namn. Kvinno- och tjejjourrörelsens omfattande kunskap om pornografins följder för kvinnor måste tas till vara och användas för att motverka utbredningen av våld mot kvinnor och pornografi. Feministisk forskning om pornografi och mäns våld mot kvinnor osynliggörs och förnekas i samhället. Den berättar att genom pornografin har sexualiseringen gjorts till något normalt, framför allt i medier. Exempel på detta är olika klädkedjors annonskampanjer med vågade bilder på trådsmala tjejer med perfekta kroppar som ger signalen till de tjejer som möter kampanjerna att det är så de ska se ut och agera för att vara accepterade. Ett annat exempel av den ökande acceptansen av pornografi är att antalet besökare på porrsajter på nätet ökat markant. Alla kvinnors rättigheter och unga flickors syn på sig själva som tillräckliga måste vara målet, och av det följer ett pornografifritt . Av det följer ett fritt från erotisering av övergrepp. Det är nödvändigt att ta ställning mot pornografin och sexualiseringen och dess skadliga konsekvenser för kvinnor i alla åldrar. Målet måste vara att ta ett helhetsgrepp om problemet.
mot · GU02K234 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om partisymboler på valsedlarna. I de val som hålls i har alla partier sina valsedlar i vallokaler. Valsedlarna för de olika partierna ser väldigt lika ut i sin utformning. Det enda som skiljer är namnet. Det är därför väldigt lätt att blanda ihop valsedlarna och då råka rösta på fel parti. En lösning på detta vore att i hörnet på alla valsedlar sätta dit partisymbolen för respektive parti. Detta skulle förtydliga valsedeln och även underlätta för synskadade att ta rätt valsedel.
mot · GU02K235 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra vallagen så att det krävs att ett parti är registrerat med partinamn och minst två kandidater boende i kommunen för att rösterna ska vara giltiga i kommunvalet. Den nuvarande vallagen medger att ett parti ställer upp i kommunfullmäktigeval i en kommun utan att ha några kandidater registrerade. Detta medför en rad oönskade effekter i de kommuner som drabbas. Det kan handla om allt från tomma stolar i fullmäktige till personer som väljs in därför att någon velat skämta och skrivit deras namn på en valsedel. Det finns också fall där personer med en helt annan politisk uppfattning än det parti de valts in för har tagit plats i fullmäktige eftersom någon skrivit namnet på valsedeln. Allt detta är ytterst tveksamt ur demokratisk synpunkt. I de fall det finns flera valsedlar med olika namn skrivna på blir det ofta en mycket tidsödande process att få fram fullmäktigeledamoten eftersom det då ska mellan dem som har lika röstetal. Om sedan den som lottats fram vidtar en ny lottning osv. Ur demokratisk synpunkt är det angeläget att ändra vallagen så att det krävs att partiet är registrerat med partinamn och minst två kandidater boende i kommunen för att rösterna ska vara giltiga.
mot · GU02K236 · 2006-10-27 00:00:00 — Kravet för att bli statsråd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort kravet medborgarskap för att bli statsråd. Regeringsformen ställde krav på svenskt medborgarskap från födseln för att kunna utses till statsråd i . I samma regeringsform deklarerades även andra regler avseende statsråden, exempelvis hur gamla de skulle vara, hur nära relationer statsråden fick ha till varandra med mera. Alla dessa krav avskaffades emellertid i och med reviderade regeringsform. Men en något märklig regel avseende statsråden kvarstår om än i något annorlunda utformning. Det är att för att kunna utses till statsråd i måste man ha varit svensk medborgare . Jag har svårt att förstå vad en persons kunskaper, förtroende och lämplighet som statsråd har att göra med hur länge personen i fråga har varit svensk medborgare. I är det, som bekant, statsministern som utser statsråden. Jag anser att statsministern ska kunna välja de statsråd han eller hon anser vara bäst lämpade, utan hänsyn till hur länge de har varit svenska medborgare. Därför tycker jag att kravet medborgarskap för att bli statsråd ska avskaffas.
mot · GU02K237 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning tillsätts med syfte att utforma regler för hur en begränsning av den enskilda motionsrätten kan gestalta sig. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening hur voteringsreglerna kan utformas i syfte att minska antalet voteringar för att öka effektiviteten i . Den totala motionsfloden översteg 4000 motioner. Merparten av dessa motioner utgörs av enskilda motioner som väckts i samband med budgetens avlämnande till . är faktiskt ett av de få länder som låter riksdagsmännen motionera fritt. Denna rättighet bör begränsas, inte bara mot bakgrund av den behandling som motionerna får i kammaren (regelmässigt avslag) utan även på grund av motionernas karaktär. Ofta rör de lokala och regionala aspekter, varför de ägs av kommuner och landsting. För förslagsställaren är syftet med dem primärt att påkalla den lokala pressens uppmärksamhet och att inför sin valkrets markera närvaro och flit. I den mån riksdagsarbetet ska innehålla motionsskrivande, bör resurserna användas för att skriva färre, men bredare motioner. Partimotioner och kommittémotioner speglar partiets allmänna uppfattning på viktiga områden snarare än enskilda motioner om marginella frågor. Voterandet och författandet av enskilda motioner och behandlingen av dessa tar mycket tid från uppgifter som i rimlighetens namn är viktigare för en riksdagsledamot, nämligen att stifta lagar, besluta om budgeten och kontrollera den verkställande makten, dvs. regeringen (Regeringsformen, 1 kap. 4§ ). Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör den enskilde ledamotens motionsrätt i samband med avlämnandet av budgetpropositionen begränsas och regler för voterande bör ses över med sikte på att begränsa antalet voteringar. En utredning bör därför tillsättas med uppgift att finna lämpliga former för detta.