mot · GT02Fi11 · 2006-05-02 00:00:00 — Bland de förslag lägger för fler företag i finns ett flertal som särskilt gynnar kvinnor. Exempelvis krävs det som lägst i aktiekapital för att starta ett privat aktiebolag, detta oavsett vilket kapitalbehov som egentligen föreligger. Jämfört med andra bolagsformer innebär aktiebolag också större administrativa krav som exempelvis offentliga årsredovisningar. Detta gör att en del företagare som startar i liten skala i stället väljer andra företagsformer. Det finns en stor skillnad i valda företagsformer mellan män och kvinnor, där företagsformen enskild firma är betydligt vanligare bland kvinnor. Ett aktiebolag har den fördelen att det är en egen juridisk person, och företagarna själva har ett begränsat personligt ansvar. är möjligheterna för att få bolaget att växa större för aktiebolag än andra bolagsformer bland annat genom mer gynnsamma skattevillkor. Vi vill därför se över lagstiftningen i syfte att kunna möjliggöra för bolagsbildning med aktiebolagens begränsade ansvar för delägarna och relativt gynnsammare skattevillkor, men utan krav på insatt aktiekapital. För att erhålla F-skattsedel är ett av kraven att man har flera oberoende uppdragsgivare. Denna regel har i en del fall effektivt satt stopp för exempelvis vårdpersonal som vill öppna egen verksamhet, men där , genom den monopolistiska arbetsmarknad vårdpersonal anställda vid landstingen upplever, avslår ansökan just därför att endast en uppdragsgivare finns. Eftersom många kvinnor är anställda inom denna sektor är det ofta de som genom detta regelverk förhindras att bli egenföretagare. Vi föreslår att denna inskränkning för att få F-skattsedel undanröjs. 5.1.3Mångfald i offentlig sektor Det viktigaste för människor som är i behov av vård, en bra skola eller dagisplats är tillgänglighet och god service med bra kvalitet. Det får vi lättare med flera olika aktörer, som t.ex. företag, organisationer eller kooperativ. Det går inte att bara förutsätta att dagens lösningar alltid är de bästa. Om samhällsservice också i fortsättningen enbart drivs i offentlig regi finns det alldeles för få morötter att utveckla effektivare och billigare produkter och tjänster inom t.ex. vård och omsorg. Om fler alternativ tillåts ökar konkurrensen och därmed också nytänkandet och innovationerna. Både tekniska och sociala uppfinningar3 kan utvecklas och leda till nya jobb och kanske exportmöjligheter, även i offentlig sektor. Kvinnor vinner på ökad mångfald i offentlig sektor. Om privata alternativ tillåts öppnas möjligheter att starta företag inom det område som kvinnor i huvudsak arbetar inom. Det finns flera exempel på kvinnor som gått från att vara kommun- och landstingsanställda till att bli egenföretagare och lyckats med att skapa mycket bra vård och omsorg, i många fall bättre än det offentliga lyckats med. Även kvinnor som inte är intresserade av att starta ett företag blir vinnare. Med fler arbetsgivare inom den offentliga verksamheten ökar konkurrensen både vad gäller verksamhet och mängden arbetsgivare. Det kan leda både till högre löner, större rörlighet på arbetsmarknaden och till ökad trivsel på arbetet. Ökad mångfald kan också få en bra regionalpolitisk effekt eftersom behov av vård och omsorg finns överallt. På så sätt kan den här typen av företagande leda till tillväxt i hela landet. 5.2Det ska löna sig att jobba Den största utmaningen har framför sig är att få människor i arbete. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur är det få nya jobb som skapas och ungdomsarbetslösheten är högre än under det tidiga 90-talets krisår. Det är inte en hållbar lösning att betala människor för att inte arbeta. Arbetslinjen måste återupprättas och den viktigaste åtgärden är att göra det mer lönsamt att arbeta. De höga svenska skatterna gör det för många olönsamt att arbeta och incitamenten för att arbeta svart är mycket stora. Det måste löna sig att arbeta vitt och lagligt. Vi tror också att man måste kombinera flera åtgärder för att uppnå den önskade effekten av ett större arbetsmarknadsdeltagande. Att bara titta stint på ett ökat arbetsutbud eller att tro att en expansiv offentlig sektor skulle lösa några problem är inte fruktbart. Vi tror inte heller att det är väl använda pengar att satsa miljarder för att omplacera människor från en statistikkolumn till en annan. Genom ordentliga strukturreformer inom såväl arbetsmarknaden som företagssektorn kommer människor tillbaka till en arbetsmarknad där de behövs. Detta ger i sin tur bättre förutsättningar för att kunna upprätthålla en god kvalitet inom den offentliga sektorn. Tillsammans med övriga partier i föreslår vi att ett jobbavdrag införs som kraftigt kommer att stimulera till att arbeta. Skatterna på förvärvsinkomster ska sänkas kraftigt. För helt vanliga löntagare blir skattesänkningen , och många ungdomar och studenter kan feriejobba utan att behöva betala någon skatt alls. Tabellen nedan anger utformningen av jobbavdraget. 31 500 + av inkomster över 31 500 De första av en persons inkomst är skattefria vilket nästan är en fördubbling jämfört med dagens grundavdrag. För exempelvis studenter som feriejobbar eller helgjobbar för att delfinansiera sina studier kommer många av dem helt att slippa betala skatt. För dem som är försörjda av bidrag kommer det att bli ett kraftigt ekonomiskt incitament att komma in på arbetsmarknaden för att jobba. Sänkningarna ger påtagliga förstärkningar av nettoinkomsterna för människor med låga och normala inkomster vilket framkommer i tabellen nedan. Disponibel månadsinkomst efter skatt Med Allians för jobbavdrag Tillsammans med reformerna för företagande bedömer vi att de ökade incitamenten för att arbeta kommer att öka såväl den reguljära sysselsättningen som antalet arbetade timmar, vilket lägger grunden för hela vårt välstånd. För dem med lägre inkomster kommer skattesänkningen att som andel av befintlig inkomst vara betydligt större och kommer också att märkas mer. En tusenlapp i skattesänkning betyder mer för en medelinkomsttagare än för en person med höga inkomster. I Allians för jobbavdrag finns ingen avtrappning till skillnad från dagens grundavdrag, där en inkomstnivå på låga gör att grundavdraget börjar trappas av och därmed orsakar stigande marginalskatter. Detta minskar i sin tur incitamenten för att jobba. Med Allians för alternativ till jobbavdrag finns ingen avtrappning utan den höga nivån på avdrag ligger kvar. Detta medför att ingen får stigande marginalskatter. Sammantaget leder skattesänkningarna till avsevärda lättnader för människor med låga och normala inkomster, som incitamenten till att arbeta blir betydande. En person med en månadslön på och som jobbar halvtid och har a-kassa på får kraftiga incitament att gå upp till heltid, vilket visas i tabellen nedan. Genom vårt förslag till förändrade regler för a-kassa och jobbavdraget som utgår på förvärvsinkomster kommer personen att öka sin disponibla inkomst med nästan genom att gå upp till heltid. Med dagens regler blir den ekonomiska vinsten . De ekonomiska incitamenten är alltså mer än dubbelt så stora för att jobba heltid. Ekonomiska incitament för att arbeta heltid Halvtid arbete, halvtid a-kassa Från halvtid till heltid står över en miljon människor helt eller delvis utanför arbetsmarknaden. De är arbetslösa, deltar i AMS-åtgärder, är förtidspensionerade, långtidssjukskrivna eller arbetar mindre än de skulle vilja göra. Detta är socialdemokratins stora misslyckande under de som partiet regerat. Det parti som ständigt talar om att man vill minska klyftorna i samhället är i stället försvarare av en politik som befäster klyvningen av i två delar: de som jobbar och de som inte jobbar. Parollen alla ska med står långt från den verklighet som många människor i befinner sig i just . behöver fler som arbetar. Fler som kan försörja sig själva och växa som människor. Det kräver både ett sunt och vitalt näringsliv med fler växande företag, företagare som vågar anställa och goda relationer på arbetsmarknaden. Ett samhälle i ständig förvandling ställer stora krav på arbetskraften. En ny arbetsmarknadspolitik måste ha som mål att trygghet likställs med att ha ett jobb. Det förutsätter att arbetsmarknadspolitiken utformas på ett annat sätt än vad som görs och underlättar rörligheten på arbetsmarknaden. Grunden för en väl fungerande arbetsmarknadspolitik måste vara att politiken styrs av klara och entydiga mål och utformas oberoende av dagspolitiska hänsyn. Dagens arbetsmarknadspolitik visar en tendens till att åtgärderna blir mer omfattande i en lågkonjunktur än vad konjunkturläget kräver. Åtgärderna blir ofta särskilt omfattande när det är valår. ambition är att skapa en dynamisk arbetsmarknad där arbetssökande matchas med lediga jobb. Vi vill ha ett samhälle med plats för alla människor som står utanför. vill reformera AMS från grunden. Vi anser att det är nödvändigt att införa en enhetlig myndighetsorganisation, att ge myndigheten en självständig professionell ledning och att minska det politiska inflytandet. Det måste bli tydligt att målet med AMS verksamhet ska vara att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. AMS måste också befrias från en politisk överstyrning som förhindrar att arbetsmarknadspolitiken bedrivs effektivt. En reformering av Ams innebär att länsarbetsnämnderna läggs ned. Flexibiliteten på arbetsmarknaden blir bättre om arbetsmarknadspolitiken i stället byggs upp kring de lokala arbetsmarknader som naturligen har växt fram i stället för att begränsas av länsindelningen. Det är viktigt att det förs en dialog mellan den centrala myndigheten och aktörerna på de lokala arbetsmarknaderna. Det är naturligt att verksledningen får större möjligheter än att bedöma hur resurserna ska fördelas mellan förmedlingsverksamhet, utbildning och andra åtgärder. De åtgärder som sätts in måste vara kopplade till de behov som finns på arbetsmarknaden och det viktiga är att de leder till jobb. Arbetssökande måste också i högre grad motiveras att flytta dit där det finns arbeten. Att arbetsmarknadspolitiken bedrivs av en statlig myndighet gör att det ställs stora krav på regeringen att inte använda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i partipolitiska syften. 5.3.2Individanpassade och konkurrensutsatta arbetsförmedlingar Huvuduppgiften för arbetsförmedlingarna ska vara att matcha arbetssökande med lediga jobb. De som är utan jobb behöver få stöd i sitt sökande efter arbete. tvingas alltför många arbetsförmedlare att administrera friår i stället för att matcha arbetssökande med lediga jobb. visar att arbetsförmedlingar som engagerar sig i de arbetssökande, har aktiv kontakt med potentiella arbetsgivare och snabbt upprättar individuella handlingsplaner lyckas bättre med att hitta arbeten som passar de arbetssökande. Arbetsförmedlaren ska därför fungera som en personlig coach för den arbetssökande. AMS satsning på Internetbaserade tjänster fungerar uppenbarligen inte för det stora flertalet arbetssökande. Arbetsförmedlaren måste i stället ha regelbunden personlig kontakt med den arbetssökande. En snabb handläggning och ett personligt stöd till den arbetssökande måste vara arbetsförmedlarens viktigaste uppgift. Vi föreslår därför att åtgärdsinriktade individuella handlingsplaner upprättas efter första kontakten med coachen. Arbetsförmedlaren måste ta sin del av ansvaret att skaka fram lämpliga jobb genom regelbunden kontakt med det lokala näringslivet. Det är också viktigt att arbetsförmedlaren följer upp den arbetssökandes aktiviteter; att erbjudna jobb söks och att föreslagna utbildningar som kan leda till jobb på den reguljära arbetsmarknaden fullföljs. Vi vill ha arbetsförmedlingar som förmedlar varaktiga jobb snabbt, och som ger stöd åt den enskilde. Behovet av specialinriktade arbetsförmedlingar av olika slag är stort. Vi vill därför underlätta för privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar, bemanningsföretag, trygghetsråd med flera att etablera sig på arbetsmarknaden och förmedla jobb. Det nya AMS ska motiveras att köpa in utbildningstjänster och förmedlingstjänster från olika håll, för att skapa en så bra förmedlingsverksamhet som möjligt. En mångfald av arbetsförmedlingar kommer att gynna de arbetssökande som kan välja en förmedling som inriktar sig på just deras kompetens eller yrkesgrupp. Olika grupper av arbetssökande har olika behov av stöd från arbetsförmedlingen. Invandrare som saknar kontakter och erfarenheter på svensk arbetsmarknad är liksom ungdomar en grupp som har särskilda behov för att komma in på arbetsmarknaden. En större individanpassning med validering av kunskaper och personliga coacher skulle underlätta för invandrare att få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. En annan grupp som har speciella behov är akademikerna, vars behov sällan tillgodoses av dagens arbetsförmedlingar. Ett liknande arbetssätt används i där man, bl.a. med god hjälp av privata arbetsförmedlingsaktörer, framgångsrikt fått fler människor i arbete. vill att alla människor som kan och vill arbeta ska få möjlighet att göra detta utifrån sina förutsättningar. Alla människor ska kunna få uppleva arbetsgemenskap, tillhörighet och delaktighet. Vår grundsyn är att alla människor har en inneboende värdighet, oavsett om man är sjuk eller frisk, svag eller stark. Arbetsförmågan hos personer med funktionshinder ska tas till vara. Lönebidrag underlättar till anställning för personer med funktionshinder. Många människor som har svårt att få en reguljär anställning på grund av sitt handikapp, får med lönebidraget chansen att delta i arbetslivet genom att en arbetsgivare därmed får lönebidrag. Lönebidragsplatserna bör utökas så att fler arbetssökande människor med arbetshandikapp kan få ett jobb. Arbetsgivare som anställer en person på lönebidrag måste få handledning och resurser för att kunna stötta personer med nedsatt arbetsförmåga på bästa sätt. På samma sätt som lönebidrag innebär en möjlighet att kompensera för en persons nedsatta arbetsfunktion bör motsvarande möjligheter finnas för personer som startar och driver eget företag. Funktionshindrade som startar eget bör ges goda möjligheter att ansöka och prövas för lönebidrag i egen anställning. 5.4Centerpartiets ungdomsprogram jobb före 30 är närmare 170000 ungdomar arbetslösa. Det finns många unga som aldrig har haft ett enda riktigt jobb. Under den senaste mandatperioden har ungdomsarbetslösheten stigit , och med Socialdemokraterna vid makten håller detta bekymmersamma läge på att permanentas. Ungdomarna är värda bättre än så. föreslår därför ett kraftfullt jobbprogram för ungdomar allt för att unga ska få in en fot på arbetsmarknaden, och för att alla som kan och vill arbeta ska få vara med och bidra till ett välmående . Grunden för arbetslivet sätts i skolan Grunden för att fler ungdomar ska få jobb är utbildning. Skolan måste förbereda för såväl vuxenliv som yrkesliv. vill därför att gymnasiet indelas i högskole- och yrkesförberedande program. Den elev som vill och kan ta steget och redan i gymnasieskolan skaffa sig en behörighet till högskolan ska kunna göra det. Vi vill också införa en modern och flexibel lärlingsutbildning i gymnasiet. Därmed ger vi en ny möjlighet för elever som vill utbilda sig till ett yrke där praktiken är viktig. Möjliggör praktik under högskolestudierna har många ungdomar som går ut skolan liten eller ingen insikt om hur det egentligen är på en arbetsplats. Det har varit svårt att få sommarjobb och få högskoleutbildningar har praktisk tillämpning och övning i utbildningarna. Vi föreslår därför att en termin ska få användas till praktik med studiemedel. Detta gör att man dels får erfarenhet och referenser, dels får tillämpa sina teoretiska kunskaper praktiskt. Studenter är en av de grupper som har det väldigt tufft ekonomiskt. Studiemedlet har i realiteten sänkts och har inte följt med den ekonomiska utvecklingen. Därför är det hög tid att förbättra studenternas ekonomi. Det vill vi göra genom att höja bidragsdelen på studiemedlet med totalt jämfört med dagens nivå. Uppmuntra arbete avskaffa fribeloppet i studiemedelssystemet Många studenter arbetar vid sidan av studierna för att ha pengar till mat och hyra men kanske också för att kunna unna sig något extra . anser att arbete alltid ska uppmuntras, inte minst för unga människor som behöver arbetslivserfarenhet och kontakter på arbetsmarknaden. föreslår att fribeloppet avskaffas i studiemedelssystemets lånedel. Detta skulle innebära att risktagandet för studenten att arbeta minskar i storleksordningen 2/3, och därmed ökar incitamentet att arbeta extra vid sidan om studierna. upplever många arbetssökande att arbetsförmedlingen fungerar dåligt. För att fler ska få jobb behöver arbetsförmedlingen utsättas för konkurrens så att privata arbetsförmedlingar som riktar in sig på olika yrkesgrupper och/eller kompetenser kan växa fram. Då tror vi att olika yrkesgrupper kommer få olika stöd och hjälp som passar just dem. Unga personer kanske går till en arbetsförmedling, en biokemist och en rörmokare har olika behov och behöver då också olika hjälp och coachning. Individuell handlingsplan och personlig coach hänvisas många arbetssökande till hjälp via datorn och Internet. Vi tror att den personliga kontakten är viktig för att få ut människor på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi att alla arbetssökande får en personlig coach och garanti om en individuell handlingsplan . Unga människor utan arbetslivserfarenhet behöver särskild coachning för att få rätt stöd som leder till jobb. För att arbetssökande ska komma i arbete snabbt och för att man ska se vilken hjälp som kan behövas ska en individuell handlingsplan upprättas från inskrivningsdagen på arbetsförmedlingen. Då kan rätt hjälp sättas in omgående. Vi vill ge den unge arbetslöse möjlighet att välja sin egen arbetsförmedlare med en jobbonus. Därför vill vi införa ett ersättningssystem som gör det möjligt för alternativa aktörer att förmedla ett fast jobb åt en arbetslös ung person. Det kan vara en ackrediterad privatperson eller ett konsultföretag, en ideell organisation, fackförening eller folkrörelse som lägger upp en individuell handlingsplan för att stödja och coacha den arbetslöse. Arbetsförmedlaren får en startsumma. Efter betalas en delsumma ut under förutsättning att planen följs och om den unge har ett fast jobb erhålls hela summan. För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga föreslår vi ett frivilligt avtal som erbjuds för arbetsgivare och arbetslösa ungdomar upp till . innebär det en hög ekonomisk fallhöjd för den företagare som anställer ett oskrivet kort. Det är svårt att avbryta anställningar som inte fungerar och företagen har ett högt sjuklöneansvar. Genom vissa lättnader i arbetsrätten gör vi det lättare för företagen att anställa fler yngre personer. För den arbetslöse innebär vårt förslag avtalsenlig lön, förtur till fasta tjänster, pensionspoäng och meriter. har man kvalificerat sig till a-kassa om man blir arbetslös. Väljer arbetsgivaren av någon anledning att avsluta anställningen, har man rätt till avgångsvederlag på om man har arbetat . Om anställningen fortsätter går den över i en tillsvidareanställning och omfattas därefter av LAS. De som har ett jobb omfattas inte av reglerna utan förslaget ska ses som en hjälp in på arbetsmarknaden för dem som står utanför. Tillsammans med den borgerliga alliansen föreslår vi att unga människor som varit arbetslösa ska få ta del av förslaget om nystartsjobb. ska en person kunna anställas hos en arbetsgivare utan att arbetsgivaren behöver betala någon arbetsgivaravgift. Därefter är förhoppningen att anställningen ska övergå i en reguljär anställning. Nej till regeringens förslag om visstidsanställningar Tillsammans med Alliansen säger nej till det av regeringen presenterade förslaget om visstidsanställningar. Förslaget, som innebär att man får företrädesrätt till lediga tjänster efter att ha jobbat och att man får rätt till tillsvidareanställning efter 14 månaders anställning , slår hårt mot t.ex. säsongsarbetare och inte minst ungdomar. Förslaget kommer att innebära att personer i vissa branscher kommer få ännu kortare vikariat och ännu sämre anknytning till arbetsmarknaden. Vi föreslår i stället rätt till tillsvidareanställning efter anställningar och företrädesrätt anställning efter avslutad anställning. Vi vill även behålla undantagen för säsongsanställningar så som det ser ut med dagens regelverk. Väl fungerande kommunikationer är av avgörande betydelse för att nya företag ska kunna skapas och befintliga företag växa. Om hela ska få förutsättningar för utveckling och nya jobb krävs alltså en god infrastruktur för alla typer av kommunikationer, alltifrån båt och bil till flyg och bredband. görs tyvärr inte de väl avvägda satsningar som krävs för att på ett effektivt sätt förstora arbetsmarknadsregioner samt göra attraktivt för utländska och inhemska investerare. befarar en utveckling där privata satsningar och företagande, och därmed jobb, går om intet på grund av alltför dålig infrastruktur och dåliga kommunikationer. Dagens trafik- och infrastrukturplanering kännetecknas av ryckighet och ständiga omkastningar samt oförmåga att leva upp till utlovade satsningar i beslutade planer. Infrastruktur har blivit ett dragspel i regeringens budget. Det betyder att regioner, kommuner, företag och människor får svårt att planera sin verksamhet. Därmed hämmas tillväxt och utveckling. ökar de budgetmedel som läggs på kommunikationer och infrastruktur. Vi vill också öppna för alternativ finansiering av infrastruktur, till exempel genom att nyttja så kallade PPP (Private Public Partnership)-lösningar. Det skulle göra det möjligt att tidigarelägga samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar. Naturligtvis ska alla projekt vara noga genomtänkta och genomgå samma miljöprövningar och samhällsnyttoanalyser oavsett finansieringsform. är noga med att betona att PPP-lösningar aldrig får vara ett sätt att kringgå budgetlagen, utan ska ses som en metod att få bättre och effektivare projektstyrning. Infrastrukturinvesteringar bör ske där de gör störst nytta. En väl avvägd balans mellan investeringar och underhåll av vägar respektive järnvägar är nödvändig för en fungerande infrastruktur i hela landet. Jämfört med kommer detta att innebära att en större del av investeringarna sker inom vägsektorn. Viktiga och samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar är angelägna, oavsett om det sker inom väg, järnväg eller annan infrastruktur. Det är viktigt att satsa ökade resurser på att bygga bort farliga vägavsnitt. Sådana investeringar leder både till mänskliga och samhällsekonomiska vinster. Samhällsekonomiska analyser ska spela en viktig roll vid infrastrukturinvesteringar. Så är inte alltid fallet . Felprioriteringar av infrastrukturprojekt hämmar tillväxten när de samhällsekonomiskt lönsamma projekten får stå tillbaka, som ekonomiska resurser slösas på projekt som inte ger maximal nytta för . vill skapa en fungerande och attraktiv kollektivtrafik som är ändamålsenlig för alla landsändars olika förutsättningar. Om detta mål uppfylls kan också områden som miljö, tillgänglighet, trafiksäkerhet, regional utveckling och jämställdhet förbättras. Kollektivtrafiken kan bredda arbetsmarknaderna. Att kunna pendla med exempelvis tåg ger människor bättre förutsättningar att arbeta på annan ort, och det kan i sin tur bidra till att arbetslösa får jobb. Det övergripande målet för transportpolitiken i är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta gäller inte minst och Gotlandstrafiken som på grund av kostnadsökningar av Rikstrafiken varslats om minskad turtäthet och höjda biljettpriser. En sådan förändring skulle ha mycket negativa effekter på möjligheter att utvecklas. Huvudprincipen måste vara att skall ha lika villkor som övriga att konkurrera. Det är helt oacceptabelt att kortsiktiga svängningar i priset på t.ex. bunkerolja skall få leda till stora kvalitetsförsämringar i trafiken.