mot · GU02A269 · 2006-10-30 00:00:00 — Därför är det avgörande att det finns tillräckligt lagstöd för samordning av resurser och specialkompetens. Genom finansiell samverkan ges myndigheterna möjlighet att samordna sina resurser för att människor som av olika skäl inte befinner sig i arbete ska rehabiliteras. Detta fungerar inte tillräckligt bra, och regeringen bör därför vidta ytterligare åtgärder som säkerställer att målet med samordningen uppnås. Vi utvecklar dessa frågor i en särskild motion, Rätten att inte hamna mellan stolar. I jakten på att halvera sjukfrånvaron har allt oftare börjat ifrågasätta sjukintyg. Detta har medfört att många har förlorat sin ersättning. Sjuka och svaga patienter riskerar att komma ytterligare till skada på grund av dessa hårdare tag. vill understryka att det inte är genom hårdare tillämpning som uppfyller sitt åtagande att följa upp långtidssjukskrivna utan genom att sätta individen i centrum och genom rättssäkerhet i sjukskrivningsprocessen få människor tillbaka till arbete. handläggare ska ha kompetens att göra självständiga prövningar av försäkringsläkares utlåtande. tjänstemän har en annan typ av erfarenhet och kompetens än den som försäkringsläkarna har, vilket är viktigt för bedömningen av ärendet. Försäkringsläkarnas utlåtanden ska betraktas som ett av de underlag som ska vägas in i den helhetsbedömning som självständigt ska göra. Därför bör regeringen utreda hur tjänstemannaansvaret tillämpas inom . Detta ska göras i syfte att analysera hur handläggare hanterar den information och de underlag som inkommer från försäkringsläkare och om tillräcklig självständighet upprätthålls i bedömningarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare är det avgörande för den försäkrades rättssäkerhet att försäkringsläkarna står under tillsyn. skulle vara lämplig som tillsynsmyndighet i detta fall. Därför bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag på hur sådan särskild tillsyn av försäkringsläkarna ska ske. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.5Sjukpenning med fler steg Enligt dagens regelsystem är det enbart möjligt att vara sjukskriven till antingen 25, 50, . För att stärka individperspektivet och möjliggöra för mer individuella rehabiliteringslösningar bör ett obegränsat antal steg finnas i sjukpenningen. Härigenom tas utgångspunkten för hur mycket en arbetstagare kan arbeta i den enskildas förutsättningar medicinskt och i förhållande till arbetsplatsen. Det är angeläget att arbetstagaren återgår i arbete och i den omfattning som är möjlig enligt arbetstagarens arbetsförmåga. En sjukpenning med fler steg där den försäkrade kan vara sjukskriven på vilka procentandelar som helst stärker möjligheten till kontakt med arbetsplatsen. Därför bör regeringen återkomma med förslag till hur en sjukpenning med fler steg bäst kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Karensdagen innebär att människor inte har råd att vara hemma när de är sjuka. Detta bidrar till att öka människors osäkerhet och otrygghet. Karensdagen är särskilt problematisk för personer som arbetar i en dålig arbetsmiljö, har en utsatt ekonomisk situation, skiftarbetar, har flera arbetsgivare eller lider av ohälsotillstånd av olika slag. innebär karensdagen att många går till jobbet fast de är sjuka, vilket troligen ökar ohälsan för individen i ett senare skede. Vi i föreslår i vårt budgetalternativ att karensdagens slopas 2008. Vi preciserar detta närmare i en särskild motion angående Utgiftsområde 10. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I ett samhälle med stora klyftor ökar ohälsan hos grupper med sämre ekonomiska villkor, lägre delaktighet och inflytande. När skillnaderna i hälsa ökar, minskar den totala hälsan, vilket ger större kostnader för sjukvården och samhället i allmänhet. Risken att drabbas av långvarig sjukdom är ojämförligt större hos LO-arbetare jämfört med andra grupper, och det finns också tydliga skillnader mellan könen. Exempelvis har sjukdomar i skelett och rörelseorgan blivit markant vanligare bland kvinnliga arbetare, särskilt i åldern . Detta har skett som enkätundersökningar visar att friheten och egenkontrollen minskat i arbetslivet. För att komma till rätta med denna situation krävs, förutom de insatser för förbättrat arbetsmiljöarbete som nämns i denna motion, större möjligheter för de anställda till inflytande över det egna arbetet. Vi utvecklar våra förslag på detta område i motionen Ett demokratiskt arbetsliv. Men det finns även flera viktiga åtgärder som måste genomföras inom sjukvården i arbetet för att bekämpa ohälsa. 8.1Förbättra kunskapsläget om kvinnors hälsobehov De könsorättvisor som präglar samhället i övrigt avspeglas även i hälso- och sjukvården. Detta synliggörs tydligast i bedömningen av ohälsa och valet av behandling. Vad gäller resultaten av behandlingarna inom hälso- och sjukvården så är skillnaderna mellan män och kvinnor stora sett till bl.a. funktionsförmåga och dödlighet. Vi tror emellertid att detta måste utforskas närmare. Det finns goda kunskaper om att kvinnors och mäns symtom vid exempelvis hjärt-kärlsjukdomar skiljer sig åt, varför kvinnors hjärtsjukdomar inte upptäckts lika tidigt som männens. Motsvarande situation gäller för läkemedel även om vissa förbättringar gjorts inom detta område. Ett viktigt område att fortsätta utforska när det gäller kvinnors hälsa är den ohälsa som den medicinska vetenskapen tenderat att bortförklara på osaklig grund. Exempel på sådan ohälsa är fibromyalgi. Eftersom forskning om och utprövning av behandlingsmetoder och rehabilitering utgått från mäns kroppar finns stora kunskapsbrister när det gäller kvinnors ohälsotillstånd. Det gäller också valet av vilka sjukdomar och ohälsotillstånd som utforskas mest frekvent. Därför bör regeringen se över förslag på hur kunskapsläget vad gäller kvinnors ohälsa kan stärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare är det högst anmärkningsvärt att läkarnas ST-utbildning i stort sett helt saknar genusperspektiv. För att kvinnors ohälsotillstånd ska få rättssäker och likvärdig bedömning och vidare adekvat behandling är det viktigt att läkare ges utbildning i genuskunskap. Därför bör nödvändiga förändringar göras i högskoleförordningens examensordningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är den patientansvariga läkaren som ytterst ansvarar för kontinuitet och medicinsk kunskap om den enskilda patienten. Det är därför viktigt att betona patientansvarig läkares kunskap också för bedömningen av behovet för sjukskrivning. Försäkringsläkare eller andra granskande läkare som föreslagits utföra s.k. second opinion har de facto bara den ansvariga läkarens journal som underlag för sin bedömning och inte en kunskap om patientens specifika behov och förutsättningar. Det är ändå viktigt att dessa läkare har en god kunskap om den patientnära vården för att kunna värdera kvaliteten på sjukintygen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är väl känt vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det handlar om värk och problem från och om psykisk ohälsa, psykisk ohälsa definierad både som sjukdom och som symtom vid t.ex. utmattning och stress. Personer med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens hinder och möjligheter. Därutöver ligger det i sjukgymnastens profession att arbeta hälsoinriktat och utifrån de resurser varje patient har. Det borde därför ligga nära till hands att ge sjukgymnasterna ökade möjligheter att ta ett helhetsansvar för långtidssjukskrivna med besvär från rörelse- och stödorganen. Vi utvecklar våra idéer om sjukgymnasters sjukskrivningsrätt i en särskild motion. påbörjades ett arbete med att öka kvaliteten inom äldreomsorgen under arbetsnamnet kompetensstegen. Det syftar till att ge all vårdpersonal som arbetar inom äldreomsorgen en möjlighet till vidareutveckling och kompetensutveckling som ska komma de äldre till godo men också som en möjlighet för vårdpersonalen att få ökade möjligheter till inflytande och stöd i sin arbetssituation. Detta är faktorer som vi vet har stor betydelse för en bra arbetsmiljö och i förlängningen ökad hälsa hos medarbetarna. Erfarenheter från arbetet med kompetensstegen bör aktivt tas till vara i det offentliga och i arbetsgivares systematiska arbetsmiljöarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är alltid bättre att förebygga än att bota när möjligheten till detta finns. En god folkhälsa handlar ytterst om samhällets grundfundament bra bostäder, utbildning, rent vatten, mat och arbete. folkhälsopolitik finns utvecklad i en särskild motion. En hälsofrämjande hälso- och sjukvård är en viktig arena för en god folkhälsa. Insatser som att förebygga ohälsa genom uppsökande verksamhet, reducering av riskfaktorer, stimulera fysisk aktivitet och bra matvanor är också ett uppdrag för primärvården och elevhälsan, för att nämna några. För att lyckas med en hälsofrämjande hälso- och sjukvård måste också den ensidiga läkarfokuseringen brytas. Vårdteamet borde istället stå i centrum för primärvården.