ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02U231 · 2006-10-29 00:00:00 — Erkännande av folkmordet på armenier och assyrier/syrianer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att erkänna folkmordet på armenier och assyrier/syrianer i 19151916. Under sista år genomfördes ett folkmord på armenier och assyrier/syrianer/kaldéer, och pontiergreker. Folkmordet skedde i skuggan av ett brinnande första världskrig i östra i dagens . Detta var kulmen på en lång rad attacker och massakrer på kristna, och de närmast utplånade den kristna civilisationen i området. Folkmordet skapade stora flyktingströmmar, och bor ättlingarna till de armeniska offren i en diaspora som sträcker sig från dagens över till . Många barn och barnbarn till den assyrisk/syrianska befolkningen som en gång byggde kyrkor och kloster i och sydöstra lever i . Under hela existens har frågan om folkmordet varit förbjuden att diskutera. Rättsliga processer och offentliga mobbningskampanjer har väntat den som vågar ta bladet från munnen. Men folkmordet är ett historiskt faktum, även om många länder av rädsla för ekonomiska och äventyrade förbindelser med inte vill klargöra detta. antog den franska nationalförsamlingen en lag som slog fast att "erkänner det armeniska folkmordet ". President ratificerade lagen . Det var ett viktigt erkännande inte minst för stora armeniska befolkning. har ett förslag om att förbjuda förnekande av folkmordet på armenier röstats igenom i den franska nationalförsamlingen. Straffet för den som fälls är i böter och upp till fängelse. och riksdag bör erkänna folkmordet på armenier och assyrier/syrianer i 191516.
mot · GU02U238 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i lämplig form väcka frågan om ett kärnvapenfritt . kännetecknas av en negativ utveckling på nedrustningsområdet, bl.a. vad gäller kärnvapen. Risken för nukleär terrorism, kärnvapenspridning och flera kärnvapenstater har ökat. Det senaste exemplet utgör kärnvapenprov. Bakom denna utveckling ligger att de fem ursprungliga kärnvapenstaterna är ovilliga att uppfylla sina folkrättsliga förpliktelser enligt artikel VI icke-spridningsavtal om att förhandla om kärnvapennedrustning. Kärnvapenmakterna vill i strid med detta behålla och utveckla sina kärnvapen. Detta uppfattas som diskriminerande och kan leda till en ny rustningsspiral. har , ofta i samarbete med andra länder, försökt finna former för att vända den negativa trenden. En ny utgångspunkt för agerande bör numera vara resolution om massförstörelsevapen (A 6 0297/2005) där flera krav på kärnvapenstaterna redovisas. En annan utgångspunkt är of Terror och de 30 rekommendationer som kommissionen föreslår som rör kärnvapen. I linje härmed skulle ligga att frågan om kärnvapenfria zoner i åter tas upp på dagordningen. Antalet sådana zoner har ökat och omfattar nu 112 stater och täcker av jordens yta. De innebär i praktiken ett dynamiskt element för att förhindra kärnvapenspridning och verkar stabiliserande. Enligt uppgift finns det 480 amerikanska kärnvapen i i sex länder. I dessa länder har på politiskt håll och i fredsrörelsen väckts frågan om ett tillbakadragande av icke-strategiska kärnvapen. Till detta kommer engelska franska och ryska kärnvapen. Natos nuvarande kärnvapendoktrin har ifrågasatts folkrättsligt. har till följd av sin ökade svaghet i fråga om konventionella vapen tillmätt sina kärnvapen en ökad betydelse. Nato motiverar sina kärnvapen i med osäkerheten om framtida utveckling. motiverar sina kärnvapen med Natos expansion österut. Stora delar av är faktiskt i stort sett kärnvapenfritt, men det finns inga rättsliga garantier för att denna kärnvapenfrihet ska bestå. Risken för eventuella framtida konflikter mellan och är ett viktigt skäl för att nu ta upp frågan om en kärnvapenfri zon i . I ett krisläge kunde t.ex. placera ut kärnvapen i och i . Kärnvapenfria zoner i diskuterades . Ett avgörande hinder låg då i Natos kärnvapendoktrin. Syftet med en sådan zon skulle vara att öka stabiliteten i vårt närområde och bidra till en form av kärnvapennedrustning i ett läge då översynskonferensen misslyckats och instabiliteten ökar. Tillkomsten av en sådan zon bör också bidra till en översyn av Natos och kärnvapendoktriner. bör därför undersöka förutsättningarna för att i lämplig form väcka frågan om kärnvapenfri zon i , helst tillsammans med några andra europeiska stater.
mot · GU02U239 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konflikten IsraelPalestina. Situationen för det palestinska folket har alltmer försvårats och är nu den värsta sedan ockupation av området startade . Det palestinska folket utsätts för svåra övergrepp, bl.a. genom att konfiskerar mark från palestinska områden, demolerar bostäder och fabriker och förstör jordbruksmark. Dessutom pågår tillbaka byggandet av en mur kring . Städer isoleras så att den palestinska myndigheten inte kan nå befolkningen. Fattigdomen i har passerat gränsen (enligt FN per dag/per capita). som kriget i pågick och som medier bevakade hårt, gick på storoffensiv mot det tättbefolkade . Hundratals bomber och missiler fälldes, och de förstörde en stor del av byggnaderna i . Hundratals, ja kanske tusentals, palestinier dödades. Som vanligt var det i första hand gamla, kvinnor och barn som drabbades hårdast. räknar man med att omkring 20 000 palestinier i är i stort behov av vård för sina sjukdomar och skador. har dessutom upptäckts att de sjuka har drabbats av ett tidigare okänt sjukdomsförlopp med skador som snabbt kan bli dödliga. Det finns misstankar om att skadorna orsakats av ett nytt vapen som sprider giftig tungmetall i splitter som är så mikroskopiskt att det inte syns på röntgen. ger ekonomiskt bistånd till det palestinska folket, och den socialdemokratiska regeringen har också protesterat mot ockupation av palestinska områden, men mer måste göras! måste agera starkare på den internationella arenan. Ansträngningar måste göras genom FN och EU för att ska stoppa byggandet av muren. Framför allt måste FN agera för att bägge parter återgår till förhandlingar om en fredlig framtid. Tills visar respekt för mänskliga rättigheter och demokrati borde agera för att EU:s medlemsstater fryser EU:s frihandelsavtal med . Regeringen måste också ta avstånd från samarbete med kring krigsmateriel när det gäller såväl export som import.
mot · GU02U240 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den svenska ambassaden i ska öppnas på nytt. har ingen diplomatisk beskickning i . Irakkontoret i etablerades som en interimslösning på grund av säkerhetssituationen i . Ambassadkansliet i stängdes . sköts diplomatiska och konsulära uppgifter rörande således från Irakkontoret i , . Efter fall är det av största vikt att bidrar till att skapa kontaktytor med det nya som miljoner människor trots våld och krig försöker att bygga upp. I landets fredliga delar, inte minst den kurdiska regionen i norr, finns också stora möjligheter till ökat utbyte, handel och förbindelser. bör därför sträva efter att åter öppna vår ambassad i . Flera förslag har förts fram om att bör öppna ett konsulat i den kurdiska regionen. Dock är det svårt för att öppna ett konsulat i en region av då vi inte har någon ambassad i huvudstaden. Argumentet för att inte öppna vår ambassad i igen har varit att kostnaderna för säkerheten har varit för höga. Men detta måste ställas mot andra viktiga argument såsom möjligheter att påverka utvecklingen i regionen och den stora grupp invandrare och flyktingar från som bor i och skulle ha stor nytta av en svensk ambassad i landet. Därför bör den svenska ambassaden i öppnas på nytt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02U242 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att vad i motionen anförs om stöder med resurser och när tillfälle ges kandiderar till fondens styrelse. FN:s generalsekreterare lanserade en FN-fond för demokrati . beslutade att stödja idén om en demokratifond med syfte att stödja demokratiprojekt i olika delar av världen. Tanken är att fondmedel ska ges till frivilligorganisationer, universitet och stater som arbetar aktivt med demokratiutveckling. Dessvärre har inte visat större intresse för fonden. Fonden har sedan bildande fått in till sin verksamhet. delade fonden ut till 125 projekt efter att fått in över 1300 projektansökningar. Bidragsgivarna till fonden har en global spridning med bl.a givarländer som , , , , , och . Demokrati och mänskliga rättigheter är viktiga hörnstenar i arbetet för en bättre och rättvisare värld. Alla goda krafter som verkar för demokrati bör stödjas. Det har länge funnits önskemål om att utveckla FN:s arbete för demokrati i världen. När nu FN vädjar om stöd för bör hörsamma det med att ge stöd till fonden och dess arbete. ger på olika sätt medel till demokratistödjande verksamheter. Därför är det naturligt att också stöder .
mot · GU02U244 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ställa krav på att det svenska biståndet stärker samarbetsländernas demokratiska processer och ländernas egna prioriteringar för att bekämpa fattigdomen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör vara uppmärksam på och agera om de krav som ställs i samband med multilateralt bistånd från och inte skulle gynna och stärka demokratiseringsprocesser i samarbetsländerna. Biståndet är ett oerhört viktigt instrument för att bekämpa fattigdom och bidra till demokrati samt säkerhet i världen. Kraven på insatser för demokrati i biståndet ska vara tydliga i enlighet med alliansens gemensamma strategi för nordiska, europeiska och globala engagemang i en föränderlig värld () och budgetproposition 2006/07:1. Det svenska utvecklingssamarbetet ska tydligt länkas till samarbetsländernas demokratiska system och pågående demokratiseringsprocesser, enligt budgetproposition 2006/07:1. Biståndet ska vara effektivt, gynna demokrati och mänskliga rättigheter, och åtgärder mot korruption ska vara av högsta prioritet. röst för att stödja demokratiska processer i samarbetsländerna bör vara stark. Internationellt finns en samsyn kring att utvecklingsländer själva måste ha kontroll över och känna ägarskap av politiken för att fattigdomsbekämpning ska vara effektiv och för att medborgare ska kunna utkräva ansvar av de valda politikerna. Detta stärker en demokratisk utveckling. ska fattiga länder, enligt instruktioner från och , ta fram en egen strategi för hur de ska bekämpa fattigdom, s.k. Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP). Strategin ska tas fram i brett samråd mellan regering, parlament och det civila samhället och på så sätt ägas av länderna själva. Det finns brister vad gäller demokratiskt valda parlamentarikers deltagande i utformning av politiken i utvecklingsländer, vilket bl.a. visas av och oberoende utvärderingsorgan. Framsteg har gjorts med bl.a. nya riktlinjer för bl.a. ett ökat ägarskap av politiken i samarbetsländerna. Men det är ett problem att givare, främst och , ställer krav på reformer som inte utgår från ländernas egna demokratiskt framtagna prioriteringar i parlament och fattigdomsbekämpningsprocesser. Detta riskerar att försvaga redan svaga demokratier och att minska medborgares möjligheter att ställa politiker till svars för den förda politiken. Regeringen bör därför vara uppmärksam på och agera om de krav som ställs i samband med multilateralt bistånd från och inte skulle gynna och stärka demokratiseringsprocesser i samarbetsländerna.
mot · GU02U247 · 2006-10-30 00:00:00 — FN:s konvention om migrantarbetare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ska ratificera FN:s konvention för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som antogs av . var ett av de länder som var med och utarbetade den internationella för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter som antogs med stor majoritet av . har dock inget hänt i på de som gått sedan antagandet. Konventionen är tänkt att reglera grundläggande rättigheter för alla som arbetar i ett annat land än det egna, oavsett om de har giltiga dokument eller inte. Undantagna är arbetare som sänds utomlands av företag eller organisationer i hemlandet, liksom flyktingar och statslösa (som skyddas av andra konventioner). Konventionen tar fasta på den roll som migrantarbetare spelar i den globala ekonomin och skapar en internationell standard för behandling av, välfärd och rättigheter för migrantarbetare oavsett deras status samt pekar på skyldigheter och ansvar för de länder som tar emot migrantarbetare. Konventionen tillvaratar migrantarbetares och deras familjers intressen genom hela migrationsprocessen från förberedelser i det egna landet, transitförfarandet, uppehåll och arbetsförhållanden i ett annat land till återvändandet till hemlandet. Konventionen försöker motarbeta och eliminera exploatering av alla typer av migrantarbetare och deras familjemedlemmar. Den försöker särskilt hindra illegal handel och olaglig anställning av migrantarbetare. Konventionen trädde i kraft . har dock ännu inte ratificerat konventionen. De 22 länder som skrivit under konventionen har det gemensamt att de är utvecklingsländer, ofta länder som migranterna kommer från. är Bosnien och det enda europeiska land som skrivit under konventionen. Det måste ligga i intresse att ratificera denna konvention. Faktum är att situationen för många migrantarbetare, såväl de som plockar bär i de svenska skogarna som de miljontals indiska migrantarbetare som jobbar för minimala löner i oljestaterna runt , alltför ofta är minst sagt usel. Gemensamt för migrantarbetarna är att de ofta tagit stora lån för att skaffa de utländska jobben, måste försörja familjer i hemlandet, tjänar lite pengar och saknar grundläggande fackliga och andra rättigheter. skriver i sitt betänkade 2003/04:UU11 följande: Utskottet finner det också troligt att existerande lagstiftning i stort ger ett fullgott rättsligt skydd åt de migrerande arbetare och deras familjemedlemmar som befinner sig i . Enligt oss är det inte tillfredsställande att anföra att det är troligt att lagstiftning i stort sett ger fullgott rättsligt skydd. Enligt finns omkring 30 miljoner migrantarbetare, varav 22 miljoner (inklusive familjemedlemmar) i .
mot · GU02U252 · 2006-10-26 00:00:00 — Det europeiska au pair-avtalet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ansluta sig till och underteckna det europeiska au pair-avtalet (European Agreement on Au Pair Placement). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att det europiska au-pair-avtalet även ska gälla utomeuropéer. tog fram det europeiska au pair-avtalet (European Agreement on Au Pair Placement) för att reglera au pair-verksamheten i . Avtalet består av 22 artiklar, och de allra flesta länder i har anslutit sig. , , och har även ratificerat fullt ut. Au pairen ska vara , även om det råder stor praktisk flexibilitet för den övre gränsen. Au pair-systemet har funnits under åtskilliga decennier, och för många svenska ungdomar har det varit en god möjlighet att komma i väg till andra länder för att lära känna nya människor, ta del av andra kulturer, studera och lära sig att ta ansvar för hem, barn och familj. Dessutom får barnfamiljer hjälp med hushållsarbete till en inte alltför hög kostnad. Syftet är att au pairen inte ska ses som vare sig en arbetare eller student utan en del av familjen som får möjligheten att leva, resa och delta i familjelivet även om rätten till privatliv finns stadgad. Arbetsuppgifterna rör främst lättare hushållsarbete och barnpassning. Tusentals, främst svenska flickor, far till , eller andra hörn av världen för att leva med en annan familj. Au pair-avtalet uppkom för att skydda dessa ungdomar och skapa ett regelverk. Enligt avtalet ska en verksam au pair få mat och husrum, ha tillgång till eget rum, få möjlighet, tid och finansiering att ta språkkurser, ha åtminstone en helledig dag och få en lämplig summa fickpengar att röra sig med. Dessa fickpengar brukar ligga på i , något högre i , men där också arbetstiden är längre. Arbetstiden är reglerad till max per arbetsdag samt barnvakt ett par kvällar . Au pairen behöver inte skatta på sina fickpengar. Men har ännu inte vare sig undertecknat eller ratificerat denna Europarådskonvention. Huvudanledningen lär vara att en au pair här betraktas som en arbetstagare och inte som i andra länder en speciell grupp. Detta gör att au pair-systemet knappt existerar i . Här är värdfamiljen skyldig att betala en skattepliktig ersättning på . Au pairens naturaersättning är heller inte skattefri. Utöver detta utgår förmånsskatt på husrum och mat samt inkomstskatter och sociala avgifter på den månatliga kontantersättningen, och förmånsvärdet av naturaförmånen måste utöver detta betalas, vilket gör att det traditionella au pair-systemet omöjliggörs. Att vara au pair har länge varit ett minne för livet för framför allt västerländska unga flickor, oavsett bakgrund, som beretts möjligheten att se världen, lära känna nya människor, språk och kulturer. Denna möjlighet bör heller inte vara reserverad för västerlänningar utan även ungdomar utanför bör kunna ansöka om au pair-platser. I där fattigdom och patriarkala strukturer driver in unga flickor både i , och i prostitution och hårt utnyttjande innebär detta au pair-system en annan möjlighet att komma utomlands, studera och lära känna en ny kultur.
mot · GU02U268 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagar och förordningar i gränstrakter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en nordisk ombudsmannafunktion. Det talas mycket om Öresundsintegrationen. Dels gäller det att vissa tycker att det tar , dels gäller det lagstiftningen i och . Vi menar att detta inte är unikt för utan det gäller även andra delar av landet som gränsar till och . Det finns ett etablerat samarbete mellan och , och gränsöverskridande frågor finns i stor utsträckning även i bl.a. norra och i . Med tanke på den ökade internationaliseringen och den ökade rörligheten med boende och arbete på var sin sida om nationsgränsen finns det skäl att se över hur vi vill att detta ska fungera framöver. Det förhållandet att inte tillhör EU får inte utgöra något hinder för ett utan gränshinder. Vårt politiska uppdrag är att underlätta rörligheten men ändå inom ramen för varje lands rättigheter att stifta sina lagar och sina regelverk. Vi ser en lösning på gränsfrågorna som ett angeläget och prioriterat område. initiativ till att upprätta en nordisk ombudsmannafunktion bör förverkligas. Det är av central betydelse att skapa en instans som medborgare och företag kan vända sig till när de möter orimliga gränshinder mellan de nordiska länderna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02U270 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kristna kulturarvet i sydöstra . Tillståndet för många värdefulla byggnader och andra kulturminnen med anknytning till assyrier/syrianer är mycket allvarligt. Innan de dramatiska förföljelserna av folkgruppen under fanns två miljoner assyrier/syrianer i området. De hade levt i sydöstra i årtusenden och byggt upp ett kulturarv med rötter i de första århundradena efter . lever bara ett par tusen assyrier/syrianer kvar i sydöstra och inte mer än kanske 10000 i hela landet. De tvingas se att deras kulturarv förfaller. Prästen , som ställdes inför rätta av den turkiska staten, verkar i S:ta i . Församlingen omfattar inte mer än en liten grupp familjer, men ett viktigt skäl för att man har valt att ha en aktiv präst i församlingen är att bevara kyrkan från att förstöras eller övertas av andra. I sydöstra finns mängder av kyrkor och kloster med stort historiskt intresse. Det förefaller finnas näst intill oövervinneliga svårigheter att underhålla och renovera fastigheterna. Ett exempel är ett mycket värdefullt mosaiktak i S:ta som är på väg att förfalla. I urgamla kloster i området upprätthålls traditionerna av en liten men historiskt och religiöst engagerad grupp människor, som våndas över att byggnader förstörts, omvandlats till andra ändamål och på olika sätt konfiskerats. Det har också framkommit allvarliga rapporter om att församlingarna i området i den mån de haft resurser för att renovera t.ex. sina kyrkor stoppats av statliga myndigheter. Det finns skäl att se med stort allvar på det internationella samhällets ansvar för assyrier/syrianers kulturarv i sydöstra . Det berör det internationella samfundet som sådant, men också stora grupper medborgare i vårt land. Runt 60000 assyrier/syrianer lever nu i och delar ansvaret för att bygga det nya . För deras och deras anhörigas skull spelar kulturarvet i sydöstra en viktig roll för identitet och självkänsla. närmande till EU och de incitament till ökat engagemang för mänskliga rättigheter som märkts i delar av det turkiska samhället utgör ett starkt hopp för den lilla grupp assyrier/syrianer som fortfarande lever kvar i landet. Det måste vara naturligt för att med sitt ansvar för ett gemensamt världskulturarv ta initiativ inom EU och andra internationella sammanhang för att i samverkan med församlingarna i sydöstra och den turkiska staten vidta åtgärder för att säkra att det kulturarv assyrier/syrianer har i sydöstra bevaras och utvecklas. Ett bevarande kommer att kräva en insats av biståndsmedel. bör med kraft verka för att också tar ansvar för detta kulturarv.
mot · GU02U274 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett framtida norsk-svenskt konfliktlösningscentrum. Både och har ett högt internationellt anseende vad gäller konfliktlösning. Båda länderna har på olika sätt sökt bidra till en fredlig lösning i . har just nu ett stort engagemang för att få till stånd vapenvila och fred på , och har inte minst genom sitt FN-engagemang sökt bistå med fredliga lösningar både i och i flera . Såväl som har utmärkta utbildningar inom området, men med alltför spridda resurser begränsas ändå möjligheterna till optimala insatser. För att kunna bistå världen med kunskap i internationella relationer och konflikthantering men också för att kunna rent praktiskt bistå med medlings- och konfliktlösningsresurser skulle, som vi ser det, en samlad resurs i form av ett norsk-svenskt konfliktlösningscentrum vara en tillgång för det internationella fredsarbetet. uppmärksammades och fredliga unionsupplösning. Ett gemensamt centrum med samlad kompetens inom områdena internationella relationer och konfliktlösning i syfte att bistå omvärlden med dessa resurser skulle vara en symbolisk men framför allt en framtida fredsskapande handling.