mot · GU02Fö212 · 2006-10-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör behålla och fullfölja handlingsplan för implementeringen av FN:s resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även relevanta myndigheter bör upprätta handlingsplaner för en implementering av resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av personalen i bidrag till fredsfrämjande insatser ska vara kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarsmakten bör fördjupa utbildningen avseende genusperspektiv på säkerhet samt sexualiserat våld för personal i utlandsstyrkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den allmänna värnplikten ska vara könsneutral. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , i egenskap av formellt ledande nation i utvecklandet av EU:s snabbinsatsstyrka, fullföljer implementeringen av FN:s resolution . Säkerhetspolitiken i världen leder till ett antal frågor: Vems säkerhet talas det om, vilka hot uppmärksammas och vem definierar begreppen? På den säkerhetspolitiska agendan finns inte mycket utrymme för den säkerhetsproblematik som berör miljontals kvinnors vardag världen över, där mer än var tredje kvinna i världen har utsatts för fysiskt, psykiskt eller sexuellt våld. vill uppmärksamma att fred och säkerhet inte har samma innebörd, för sett ur ett genusperspektiv innebär inte fred automatiskt säkerhet för alla medborgare. Hotet mot kvinnors säkerhet handlar inte enbart om krig och terrorism, utan om brist på makt och inflytande i en värld som domineras av män som brukar våld för att upprätthålla sin dominans. Det könsrelaterade våldet och könsdiskrimineringen ökar i väpnade konflikter, men könsförtrycket upphör inte när krig upphör. Mäns epidemiska våld mot kvinnor i väpnade konflikter hänger ihop med våldet mot kvinnor i fredstid. Ökade spänningar och hot om våld i samhället i stort får även våldet i hemmet att öka. Bara 45 länder i världen har kriminaliserat kvinnomisshandel i hemmet, vilket gör att män ostraffat kan bruka våld mot kvinnor i fredstid. Våldet blir på så sätt en accepterad norm i samhället. En våldsam norm som eskalerar under väpnade konflikter. I väpnade konflikter ökar våldet mot kvinnor och tar sig mer extrema uttryck. Kvinnors kroppar blir ett slagfält. Patriarkala föreställningar om kvinnor och barn som mäns ägodelar som måste försvaras gör kvinnor sårbara för kränkningar. Systematiska våldtäkter används som ett vapen bland annat för att visa fienden att den inte kan försvara sina kvinnor. Och i fredsförhandlingarna om framtiden exkluderas kvinnor. Hoten mot kvinnors mänskliga rättigheter och kroppsliga integritet är att betrakta som ett säkerhetsproblem. handlingsplan för implementeringen av FN:s resolution har undertecknat resolution från om att öka kvinnors deltagande i allt arbete med att förebygga, hantera och lösa väpnade konflikter. Utan tillräckligt många kvinnors deltagande och kvinnors kunskaper före, under och efter en konflikt blir krishanteringen vare sig trovärdig eller långsiktigt hållbar. har länge drivit frågan om ökad jämställdhet inom försvarspolitiken men också väckt många motioner om 1325 såsom 2005/06:U278, 2005/06:U279, 2002/03:Fö212, 2004/05:Fö8 med flera. Utvecklingen har gått åt rätt håll men mycket återstår innan kan leva upp till åtagandena i resolution , både inom den militära och den civila krishanteringen. betraktas som ett föregångsland i jämställdhetsarbetet vilket medför ett extra ansvar eftersom vårt agerande bildar en internationell standard. antog den dåvarande regeringen en nationell handlingsplan för implementeringen av resolution . bör som sin mening ge regeringen till känna att handlingsplanen ska behållas och fullföljas. Lokala handlingsplaner för implementering av resolution I handlingsplanen för implementeringen av resolution i anges att man på den nationella nivån ska ställa tydligare krav på myndigheternas implementering av resolution genom regleringsbrev, anvisningar, dialog, uppdrag och andra styrdokument. Vidare föreskriver handlingsplanen att checklistor, riktlinjer, instruktioner och underlag för dialog ska utvecklas för att på ett handfast och konkret sätt integrera ett 1325-perspektiv i berörda departements och myndigheters reguljära verksamhet i relation till aktuella eller potentiella konfliktländer samt post-konfliktländer. Det är ett bra sätt att gå vidare för att genomföra en sådan omfattande förändring som resolution föreskriver. Men det behövs ytterligare åtgärder. Som komplement till dessa styrningsredskap vore det på sin plats att berörda myndigheter, i synnerhet Försvarsmakten och , själva upprättar handlingsplaner för implementeringen av resolution . Det skulle underlätta ansvarsutkrävande och effektivitet. bör som sin mening ge regeringen till känna att även relevanta myndigheter ska upprätta handlingsplaner för en implementering av resolution . Kvinnors representation i fredsfrämjande insatser Resolution syftar till att öka kvinnors deltagande i allt arbete med att förebygga, hantera och lösa väpnade konflikter. En ökad andel kvinnor i till exempel fredsfrämjande insatser är ett mål i sig. Representation är en viktig byggsten i demokratin och bottnar i rättvisekrav. Inte fick kvinnor tillträde till alla befattningar inom det svenska försvaret. Men är andelen kvinnliga värnpliktiga och officerare bara . anser alla riksdagspartier att kvinnor behövs inom försvaret, men det är få som har en plan för hur andelen kvinnor ska öka. I handlingsplanen föreskrivs att antalet kvinnor på alla nivåer i bidrag till fredsfrämjande insatser ska öka. är endast av personalen i svenska fredsfrämjande insatser kvinnor. För att ska kunna uppfylla sina åtaganden i resolution om att öka andelen kvinnor i fredsfrämjande insatser måste handlingsplanen uppställa som mål att av personalen i fredsfrämjande insatser ska vara kvinnor. bör tillkännage för regeringen som sin mening att av personalen i bidrag till fredsfrämjande insatser ska vara kvinnor. Att få fler kvinnor att delta i fredsprocesser och i arbetet mot våld och krig är viktigt. Men förutom en ökad andel kvinnor i fredsfrämjande insatser måste det också till ett genusperspektiv på de internationella insatserna. De som skickas ut i internationell tjänst utbildas i resolution . Utbildningen har för avsikt att klargöra vad resolutionen innebär och vilka konsekvenser den får för fältarbetet. Man har också gruppdiskussioner kring vad ett genusperspektiv är, för att komma till insikt om egna samt Försvarsmaktens värderingar. tangeras även ämnen som trafficking och barnsoldater. Denna utbildning genomförs . Det är mycket bra att genuskunskap generellt och genusperspektiv på säkerhet specifikt finns med i utbildningen för alla i utlandsstyrkan. Men anser att en inte är tillräckligt och att utbildningen måste fördjupas. För att kunna sätta sig in i de förhållanden som gäller i det område de ska till behövs det ytterligare kunskap. Detta är av allra yttersta vikt i frågor som rör prostitution, människohandel för sexuella ändamål och barnsexturism. Det får till exempel inte råda några som helst tvivel kring att den svenska sexköpslagen gäller även utomlands. För att åstadkomma detta måste Försvarsmakten utöka och fördjupa utbildningen för utlandsstyrkans personal avseende genusperspektiv på säkerhet samt sexualiserat våld. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom försvaret utgörs kategorin värnpliktiga av män och kvinnor. Mot bakgrund av dessa fakta är det mycket märkligt att fortfarande använder sig av en plikt som endast omfattar män. Det går emot all logik när det handlar om att öka jämställdheten inom försvaret. Enligt är det mest effektiva sättet att öka andelen kvinnor på alla nivåer inom Försvarsmakten att göra den allmänna värnplikten könsneutral. En sådan reform är i första hand motiverad av jämställdhetspolitiska skäl, men skulle dessutom leda till kvalitetsförbättringar eftersom urvalsgruppen blir större. När värnpliktsuttagningen omfattar samtliga svenska kvinnor och män kan den sammantagna kompetens som finns i samhället tas tillvara, vilket krävs för att hantera moderna och avancerade system, analyser och processer som det militära försvaret använder sig av. I och med det rationaliserade mönstringsförfarandet finns det heller inga ekonomiskt rationella argument mot denna förändring. För att svara mot de jämställdhetspolitiska målen och på allvar verka för ett jämställt försvar måste den allmänna värnplikten bli könsneutral. bör som sin mening ge regeringen till känna att den allmänna värnplikten ska vara könsneutral. Implementering av resolution i den nordiska snabbinsatsstyrkan ska enligt handlingsplanen verka för att integrera ett 1325-perspektiv i utvecklingen och användningen av den nordiska snabbinsatsstyrkan under dess beredskapsperiod . ska också verka för att 1325-perspektivet integreras i alla EU:s snabbinsatsgrupper. är motståndare till upprättandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan eftersom det utgör ett led i EU:s militarisering. Förutsatt att dagens långtgående planering av den nordiska snabbinsatsstyrkan fortskrider är vi däremot angelägna om att , i egenskap av formellt ledande nation i utvecklandet av EU:s snabbinsatsstyrka, tar ansvar för att implementera resolution . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.