mot · GU02A270 · 2006-10-30 00:00:00 — En bostadsförmedling måste kombineras med bestämmelser som inskränker hyresvärdarnas makt att själva ställa upp krav eller villkor i samband med uthyrning. Diskrimineringen av bostadssökande har även lett till att personer som saknar fast anställning eller som uppbär försörjningsstöd inte kan få en lägenhet. Som ett exempel på detta upplyser på sin hemsida att hyresvärdarna har möjlighet att själva avgöra kravprofilen på de bostadssökande som förmedlingen föreslår. Bland förmedlingens utannonserade bostäder är det fortfarande främst privata hyresvärdar som ställer en mängd orimliga krav på den bostadssökande, men antalet allmännyttiga bostäder med olika förhandskrav på de tilltänkta hyresgästerna ökar tyvärr ständigt. Den föregående regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av bostadsförsörjningslagen och frågor rörande bl.a. kommunala bostadsförmedlingar. Arbetsgruppens förslag redovisades i promemorian Ds 2006:9. Ett förslag är att varje kommun skall ha en så kallad bostadsservice som skall förmedla lägenheter till bostadssökande i turordning efter kötid samt lämna information om förmedlingsprinciper, bostadsbidrag, bostadstillägg m.m. stöder många av de förslag som tas upp i denna promemoria men vill betona vikten av att det i en reviderad lagstiftning på området inte bara klargörs vilka kriterier som skall gälla vid förmedling av alla hyreslägenheter så att samhället på detta vis ges insyn i hyresvärdarnas tillämpning av reglerna. Vi vill även att den reviderade lagstiftningen skall ge kommunerna obligatorisk skyldighet att anordna en avgiftsfri bostadsförmedling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.5Anvisning av lediga bostäder En bostadsförmedling kan bara fungera om det finns lediga lägenheter att förmedla. I första hand bör överenskommelser träffas med fastighetsägare om att de skall lämna lediga lägenheter till förmedling. Men för att inte bostadsförmedlingarna helt skall vara hänvisade till fastighetsägares och hyresvärdars goda vilja för att alls ha några bostäder att förmedla krävs en lagstiftad möjlighet för kommunen att begära in lediga lägenheter och även makt att fördela dem. Bostadsanvisningsrättslagen gav kommunerna rätt att anvisa bostadssökande till bostadslägenhet som skulle upplåtas med hyresrätt eller bostadsrätt och var ett kraftfullt redskap för att garantera kommunmedborgarnas möjlighet till bostad. Förslagen i Ds 2006:9 kan tillsammans med den tidigare bostadsanvisningsrättslagen tjäna som en lämplig utgångspunkt för kommande lagstiftningsarbete. Bostadsanvisningsrättslagstiftningen bör återinföras i enlighet med vad ovan angivits. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I många förorter har behoven av underhåll, upprustning och ombyggnad blivit allt större, både vad gäller bostäderna i sig och boendemiljöerna. Staten bör därför stödja åtgärder i beståndet för att säkerställa att dess värde och kvalitet hålls på en hög nivå. Förutom kravet på att bygga 20000 nya hyresrätter driver vi att 65 000 lägenheter i flerbostadshus skall helrenoveras . Vi menar att särskilda investeringsbidrag bör inrättas för ombyggnad och förnyelse av boendemiljöer. Krav skall ställas på att ta hänsyn till husets kvaliteter och de boendes önskemål, och hyran måste förhandlas i förväg för att hålla hyrorna på en rimlig nivå. bör dagens räntebidragssystem fasas ut. Regeringen bör utreda en sådan förändring av stödet till ombyggnationer av hyreshus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Allas rätt till utbildning Alla barn och ungdomar har rätt till en likvärdig utbildning av god kvalitet. En sammanhållen och likvärdig skola är ett viktigt verktyg i arbetet för ett samhälle där faktorer som klass, kön och etnicitet inte längre begränsar individens inflytande och livschanser. Skolan har en mycket betydelsefull uppgift att motverka den segregering som arbetsliv och bostadsstruktur lägger grunden till. motsätter sig tanken att valet av skola skall vara ett avgörande instrument för inflytande för elever och föräldrar över den egna skolsituationen. Det bästa och effektivaste sättet att stärka elevernas och föräldrarnas makt är att demokratisera alla skolor och låta skolorna bli samlingsplatser i lokalsamhället. Detta är också en viktig nyckel till kvalitetsförbättring i skolan, inte minst i skolor där många av föräldrarna är invandrade, och kan bidra med sina perspektiv och erfarenheter för att utveckla skolan. Det är därför viktigt, när verksamheten med lokala skolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet nu kommer att permanentas, att skolan verkar för att alla elever kommer att vara representerade. Därför bör regeringen uppdra åt att verka för att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i dessa lokala skolstyrelser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.2Faran med fristående skolor I en utvecklad skoldemokrati är det naturligt att skolor blir olika och att det uppstår en mångfald när det gäller pedagogik, organisation och verksamhetsinriktning. vänder sig dock emot den nuvarande utvecklingen, där skolor tvingas profilera sig för att i konkurrens med andra skolor locka till sig elever, och anser att explosionen av s.k. fristående skolor måste stoppas. Utvecklingen av skattefinansierade fristående skolor har bidragit till att förstärka socioekonomisk och etnisk segregation och riskerar att utarma den offentliga skolan och dränera den på motiverade elever. För att motverka denna utveckling föreslår att ett krav för att skall godkänna en ny fristående skola som bidragsberättigad skall vara att kommunen i fråga tillstyrker ett sådant beslut. Regeringen bör därmed verka för att kommunerna ges vetorätt vid godkännande av en ny fristående skola. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi menar att skolan skall vara en mötesplats för elever med olika bakgrund och erfarenheter. Ökningen av s.k. konfessionella skolor motverkar skolans syfte som en mötesplats för barn och elever med olika bakgrund och erfarenheter. Därför innebär konfessionella skolor en åtskillnad som får negativa följder för eleverna. bör genomgående avslå ansökan om bidrag till fristående konfessionella skolor, även om kommunen tillstyrker ansökan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flera storstadskommuner har infört system med betygsintagning till gymnasiet, vilket innebär att eleverna med högst betyg har förtur till de mest populära skolorna. Förutom att detta förstärker betygens negativa roll i grundskoleundervisningen skapar det starka segregationseffekter mellan elever med höga respektive låga betyg. avvisar argumentet att detta skulle minska den etniska segregationen genom att elever från storstädernas förorter skulle ges möjlighet att studera på populära gymnasieskolor i innerstaden mot bakgrund av att elever med utländsk bakgrund, av sociala och klassmässiga skäl, generellt har lägre betyg än infödda svenska elever. vill i stället understryka behovet av en närhetsgaranti inom gymnasieskolan. Alla elever som söker till ett nationellt program skulle härigenom, så långt platserna räcker, garanteras plats i närmaste gymnasieskola som har det program som eleven sökt. Det påstått fria skolvalet är i stora stycken en chimär. I glesbygden finns i stort sett inga valmöjligheter alls, och i storstaden är valet av skola hårt knuten till klassbakgrund och föräldrarnas utbildning. För att motverka segregation på grund av etnicitet och klass är det viktigt att värna närhetsprincipen inom . Huvudregeln bör vara att eleverna erbjuds plats i enligt närhetsprincipen. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma in med alternativa önskemål, vilka bör tillgodoses så långt som möjligt. Regeringen bör värna närhetsprincipen i enlighet med det ovan angivna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När modersmålsundervisningen som ämne infördes i skolan gjordes det mot bakgrund av en omfattande forskning både här i och i andra länder. För barn inom förskolan och tidigare del handlar undervisning i och på modersmålet om att genom utvecklad begreppsbildning erövra ett tänkande på mer krävande kognitiva nivåer. Goda kunskaper i flera språk ger också eleven förutsättning att erövra en bredare kulturell identitet. För att eleverna inte skall förlora undervisningstid i andra viktiga skolämnen är det viktigt att undervisningen i modersmålet schemaläggs i anslutning till skoldagens slut. vill ha en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan till och med gymnasiet. Modersmålslärarna skall tillhöra ett arbetslag och deras roll i skolan bör förtydligas och stärkas. På så sätt kan kunskaper i modersmålet bättre integreras med annan undervisning. Regeringen bör verka för en stärkt modersmålsundervisning i enlighet med det som anförts ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det ligger i allas, inte bara de invandrades, intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Dåliga kunskaper i svenska handlar inte om ovilja utan om brister i systemet. Det råder problem med dagens utbildning i svenska för invandrare (sfi) och systemet behöver reformeras. Vi måste förbättra möjligheterna för alla som kommer till att lära sig svenska, oavsett om de vill bli svenska medborgare, behålla sitt gamla medborgarskap eller ha dubbelt medborgarskap. För att förbättra sfi-undervisningen behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi skall kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Detta bör vara utgångspunkten för regeringens arbete med att förbättra sfi-undervisningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Regeringen bör därför se över de invandrades studieekonomiska situation och återkomma med förslag till ändring. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Folkhögskolorna erbjuder en miljö som befrämjar både språkinlärningen och kunskaperna om det svenska samhället genom den naturliga kontaktytan med svensktalande och möjligheterna till internatboende. föreslår därför att folkhögskolorna får behörighet till sfi-undervisning. En majoritet i utbildningsutskottet har ställt sig bakom ett sådant förslag från . är sfi en skyldighet. Något riktat statsbidrag utgår inte som stöd till verksamheten utan kommunerna får ersättning via det generella statsbidraget. För att folkhögskolorna skall kunna få sådan behörighet krävs ett ökat anslag till folkbildningsrådet, som fördelar statsbidrag till folkhögskolorna, till 500 platser. lämnar förslag om sådan finansiering i vår motion angående utgiftsområde 16. I den ordinarie skolan är kraven höga när det gäller undervisande lärares behörighet. För att uppnå nödvändig kvalitetshöjning måste behörighetskrav ställas på undervisande lärare i sfi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.6Skolans roll för att motverka rasism och främlingsfientlighet Enligt en undersökning som Myndigheten för skolutveckling presenterar i rapporten lika värde om arbetet mot mobbning och kränkande behandling, har var fjärde elev med utländsk bakgrund i den svenska skolan utsatts för etniska kränkningar . Så mycket som av eleverna uppger i undersökningen att skolans personal kränker eleverna med etniskt nedsättande ord. Vid en granskning av undervisningens innehåll uppger, enligt samma rapport, av eleverna att skolan aldrig eller endast vid något enstaka tillfälle uppmärksammat frågor om etnicitet och etnocentrism i historieundervisningen. Visst arbete pågår i detta avseende. Mot bakgrund av att flera undersökningar visar att det finns läroböcker som ger uttryck för främlingsfientlighet har regeringen gett i uppdrag att analysera läromedel i grund- och gymnasieskolan utifrån i vilken omfattning och på vilket sätt de avviker från läroplanens värdegrund. Det som skall granskas är hur läroböckerna förhåller sig till kön, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. Skolan skall förmedla kunskaper om mänskliga rättigheter och de förpliktelser dessa innebär och har alltså en viktig roll i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Men denna roll behöver både utvecklas och tydliggöras. Skolornas arbete kring rasism och främlingsfientlighet sker främst i form av tillfälliga insatser och inte som ett naturligt inslag i undervisningen. Därför bör ges i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering ur såväl ett historiskt som ett sociologiskt perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. fick i vårbudgeten 2006 igenom en satsning på kompletterande utbildning och validering. Många akademiker med utländsk utbildning saknar arbete som motsvarar nivån på deras utbildning. Därför genomförs en satsning på utbildning för lärare samt ett pilotprojekt med tvåårig kompletteringsutbildning för jurister med utländsk examen. Därutöver förlängs den högre praktiska förvaltningsutbildningen vid , och . Dessutom fick Verket för högskoleservice extra resurser för att förbättra valideringen av utländska gymnasiebetyg. I en särskild motion om Validering av högskoleutbildning lämnar vi ytterligare förslag på hur detta bör förbättras. Människans kulturella identitet är föränderlig och formas i möten med andra. Ett samhälle kan inte karakterisera sig självt som öppet om inte människor ges goda möjligheter att mötas och lära av varandra. Integration kräver att man har redskap för kommunikation. Kulturen och konstarterna erbjuder sådana redskap. har varje människa behov av ett väl utvecklat modersmål som grund när hon, som barn eller vuxen, skall lära sig ett nytt språk. Biblioteken och litteraturen kan och bör fungera som träffpunkter. Föreningslivet har en viktig roll att fylla för att mötesplatser skall uppstå mellan människor. Det är därför viktigt att se till att föreningslivet har tillgång till avgiftsfria samlingslokaler. Det gäller lokaler för olika möten och amatörkulturaktiviteter, det gäller Folkets Hus och Våra Gårdar och bygdegårdarna och det gäller replokaler och scener för framträdanden. Detta är viktigt för att möjliggöra för ett aktivt kulturliv och är av stor betydelse för att demokratin ytterst skall fungera. I regeringens utformande av kulturpolitikens prioriteringar bör tillgången till avgiftsfria samlingslokaler säkerställas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det hävdas ofta i offentliga sammanhang att mångfalden av språk som talas i skall ses som en tillgång och inte som ett problem. I praktiken ser det annorlunda ut. Exempelvis har lagt ner den turkiska och den spanska redaktionen med motiveringen att den spansk- och turkisktalande befolkningen nu bör anses väl integrerade i samhället. Svenska medier står fria från den politiska makten, men när det gäller sändningar i public service, dvs. , och Utbildningsradion, skall regeringen i sändningstillståndet sätta ramarna. Därför bör regeringen i kommande översyn i samband med förnyelse av sändningstillståndet understryka skillnaden mellan integration och assimilation liksom mångspråkigheten som ett grundläggande värde i samhället. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt att den mångfald av kultur- och debattidningar som finns, inklusive invandrartidningar och radio bevaras och utvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare bör public service i anställnings- och programpolicy verka för att vara en spegelbild av befolkningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flera av de förändringar som gjorts i och med införandet av ett nytt pensionssystem har haft särskilt olyckliga konsekvenser för människor som kommit till sent i livet. I och med pensionsreformen ändrades den s.k. intjänandetiden till 40 bosättningsår om man tidigare inte arbetat i . Denna livsinkomstprincip har fått särskilt stora verkningar för personer som flyttat hit från utlandet. De som kommit till sent i livet hamnar nämligen härmed på en absolut lägstanivå. Mot bakgrund av pensionsreformens skarpt negativa effekter för invandrade personer förhandlade fram ett äldreförsörjningsstöd som är en behovsprövad statlig ersättning som omfattar alla . Äldreförsörjningsstödet garanterar en skälig levnadsnivå för alla utan att göra åtskillnad mellan svenska och utländska medborgare. vill understryka behovet av att söka lämpliga verktyg för att minska klyftorna mellan äldre med svensk och utländsk bakgrund. Därför bör regeringen i arbetet med att utveckla mål och indikatorer för integrationspolitiken uttryckligen använda målet: Skillnaden i pensionsutfall mellan utrikes födda pensionärer jämfört med pensionärer som är födda i skall minska. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldre som drabbas av demenssjukdom eller motsvarande glömmer ofta sitt andraspråk. Därför behövs särskilda insatser och lösningar utvecklas för äldre med annat modersmål än svenska. I vård och omsorg är språket en mycket viktig del då det ger information till den som skall vårda om vilka behov som finns och information till den vårdade om vilka insatser som ges. Att få kommunicera i vårdsituationen på sitt eget språk ger trygghet i en situation som i övrigt kan vara otrygg på grund av ohälsa. menar att rätten till vård på sitt eget språk behöver stärkas. Därför bör regeringen ge ett uppdrag till som syftar till att fler äldre skall få vård på sitt eget språk. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Invandrade äldre tar generellt emot mindre offentlig äldreomsorg än svenskfödda, och det är vanligare bland denna grupp att anhöriga vårdar sina äldre i hemmet. När det gäller anhörigvård är det viktigt att denna är önskad och frivillig för båda parter, och det är viktigt att betona att i det fall man väljer anhörigvård så skall de som vårdar ges möjlighet till stöd i sin roll. Därför var den förstärkning av anhörigstödet som genomförde tillsammans med den socialdemokratiska regeringen i budgeten 2006 ett viktigt steg i rätt riktning. Men andelen äldre med utländsk bakgrund ökar inom äldreomsorgen och för att motverka isolering bör äldre invandrade erbjudas mötesplatser för social samvaro inom äldrevården. Regeringen bör ge i uppdrag att stimulera och metodutveckla kommunernas arbete med mötesplatser för äldre invandrade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flyktingar och invandrare har överlag sämre hälsa jämfört med personer som är födda i , mätt i antalet ersatta sjukdagar, andel förtidspensionärer samt besök inom hälso- och sjukvården. Kunskapen om hälsan hos de nationella minoriteterna är också bristande. Även den psykosociala hälsan som oro, ängslan, sömnbesvär, drabbar flyktingar och invandrade i större utsträckning än majoritetsbefolkningen. Särskilda risker finns inom denna grupp hos kvinnorna. Vidare finns s.k. överrisker för insjuknande i hjärt- och kärlsjukdomar, kranskärlssjukdomar och psykisk ohälsa hos flera invandrargrupper jämfört med svenskfödda. Sambanden mellan etnicitet och ohälsa är komplexa men gemensamt är ändå en tydlig bild av att social tillhörighet och etnicitet är två variabler som påverkar hälsan i en positiv eller negativ riktning. anser att frågan om integration och delaktighet är avgörande för en förbättrad folkhälsa. Och att främja god hälsa är att skapa nödvändiga förutsättningar för integration. Därutöver krävs det riktade åtgärder. Vi föreslår därför i vår folkhälsopolitiska motion att bör fortsätta att fördjupa sina studier om utrikesfödda och de nationella minoriteterna och återkomma med förslag på åtgärder. Målen i den svenska folkhälsopolitiken är knutna till en rad faktorer såsom delaktighet och inflytande, ekonomisk och social trygghet, ökad hälsa i arbetslivet osv. När det gäller i stort sett samtliga dessa hälsans bestämningsfaktorer är det enkelt att se vad utestängningen har för pris. har beräknat att närmare 25 000 utrikes födda personer har hamnat utanför välfärdssystemets skyddsnät som skall omfatta alla. Det handlar om personer som levt på försörjningsstöd . Eftersom de aldrig har kommit in på den svenska arbetsmarknaden finns de inte heller med i de inkomstbaserade försörjningssystemen. De som saknar arbetslöshets- och sjukförsäkring har inte heller någon rätt till arbetslivsinriktad rehabilitering. Därmed riskerar de att inte få sin arbets- eller funktionsförmåga bedömd, vilket gör att välbehövliga insatser aldrig sätts in. De flesta av dessa 25000 personer har kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyktingar och varit berättigade till insatser inom introduktionen för nyanlända flyktingar. Tre fjärdedelar av de utrikesfödda i gruppen vuxna utanför har varit i . nationella kartläggning visar att det är tio gånger större risk för en utrikes född att hamna i denna grupp av vuxna utanför än för inrikes födda. Ohälsa är också en av de viktigaste orsakerna till att människor avbryter, eller inte ens påbörjar, introduktionen. Därmed riskerar de att hamna utanför arbetsmarknaden permanent. Vårt offentliga välfärdssystem skall omfatta alla enligt den grundläggande principen av var och en efter förmåga åt var och en efter behov. Vi vill att primärvården skall ha ett tydligt folkhälsouppdrag med ett geografiskt avgränsat ansvarsområde. I samverkan med bl.a. skola och socialtjänst skall människors hälsa och möjlighet till egenvård stärkas. För att kunna möta människor i kris eller med traumatiska symtom måste primärvården bedrivas i ett lagarbete med förstärkt psykiatrisk kompetens. Regeringen bör därför verka för att primärvården skall ha ett folkhälsouppdrag i enlighet med vad ovan angivits. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12Institutionell rasism och myndighetsdiskriminering Rasismen förstärks och kommer till uttryck i ett samhälle där klassklyftorna växer. Det är knappast någon nyhet men förtjänar att sägas igen. Med hög arbetslöshet och tilltagande sociala skillnader söker en del någon att skylla på. Kampen mot rasismen förs på flera nivåer. Dels runt de materiella förhållandena, där kampen går ut på att utjämna klassklyftorna, dels ryms i våra tankesätt omedvetna kulturella föreställningar, som outtröttligt måste bevakas och bemötas. Därför gäller kampen inte enbart de uttalat rasistiska rörelserna, utan också de krafter som vill rasera den generella välfärden. Rasism kan finnas i varje grupps relation till en annan. Uttalad och medveten rasism, där en folkgrupp anses ha ett högre värde, är inte särskilt utbredd i , men det senaste valresultatet tyder på att den ökar, eller att den finner nya uttryck. Det rasistiska våld som utövas av små fascistiska och nazistiska grupper är ett reellt hot mot minoriteter, och mot människor som vågar stå upp för alla människors lika värde. Med begreppet institutionaliserad rasism menas de lagar och strukturer i statsapparaten som, medvetet och omedvetet, ger signaler om människors olika värde grundat på etnisk bakgrund. Ett sådant exempel är den svenska flyktingpolitiken, där människors berättelser om förföljelse och välgrundad rädsla för förföljelse så ofta nonchaleras, ett annat är diskriminerande bestämmelser om klädesregler på arbetsplatser. Ännu ett problem är det bemötande som många människor med utländsk bakgrund möter hos olika myndighetsutövare. Därför är det av största vikt att människor med olika etnisk bakgrund finns som yrkesmän och -kvinnor inom känsliga områden som polisen, försvaret och räddningstjänsten. Det är också viktigt att utbildningen inom dessa yrken ger bra kunskap om andra kulturer och religioner. Kampen mot den statliga rasismen är avgörande för att skall kunna bli ett samhälle där alla är lika mycket värda och har samma möjligheter.