mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Så är exempelvis fallet med anslag från amerikanska . Skall forskaren kunna ta emot stora sådana anslag krävs i praktiken att den institution vid vilken hon eller han verkar kan skrapa ihop de medel som krävs till den statliga avgiften från andra forskares anslag. drog staten på detta sätt in närmare 400miljoner kronor. anser att dessa medel skall komma lärosätenas forskning till del och föreslår att avgiften tas bort. har också konstaterat att lärosäten upplever problem genom att dagens regler för uppdragsforskning begränsar deras möjligheter att delta i EU:s forskningsprogram och ta till vara dess forskningsmedel, på grund av att den sekretess som krävs vid sådan samverkan inte är förenlig med kraven på offentlighet vid svenska lärosäten.64 65 Mot bakgrund av detta anser vi att införande av sekretessbestämmelser utformade för att underlätta för lärosätena att ta till vara forskningsmedel från EU-nivå och delta i EU-gemensamma forskningsprojekt bör införas. För att stimulera bidrag till forskningsändamål från privatpersoner och företag är det viktigt att reglerna som avser avdragsrätten är tydliga. Inkomstskattelagen behöver förtydligas, så att det klart framgår att avdragsrätt generellt föreligger för forskningsbidrag som lämnas till högskolor, universitet, akademier och andra vetenskapliga institutioner. Det är viktigt, eftersom praxis har förändrats på ett sätt som inte ursprungligen var lagstiftarens avsikt. 7.11.4Skapa ett attraktivt investeringsklimat för FoU-intensiv industri Från politikens sida behöver det sändas tydliga signaler vad gäller viljan att få företag med FoU-intensiv verksamhet och högkvalificerade jobb att stanna i och expandera sin verksamhet och att få nya att etablera sig här. Alltfler länder, exempelvis , och , använder sig av sådana strategier. Den s.k. expertskatten kan användas för att göra det mer attraktivt för framstående utländska forskare att verka vid ett företag eller lärosäte i . För att den skall få de effekter som var tänkt är det viktigt att reglerna görs mer förutsägbara och tydliga. Men det räcker inte med insatser riktade mot enbart den enskilde experten. Det behövs kompletterande regelförändringar som underlättar för hela expertens familj att komma till . Det handlar bl.a. om möjligheten för partnern att erhålla arbetstillstånd och för barnen att gå i skola. Vi vill därför låta se över det aktuella regelverket för att möjliggöra detta. Socialförsäkringarna har en viktig trygghetsfunktion. Man vet att man får ersättning för åtminstone en del av inkomstbortfallet vid sjukdom, arbetslöshet eller föräldraledighet. Socialförsäkringarna är dock framför allt utformade för anställda, eftersom det täcker inkomstbortfall i form av lön men inte i form av fasta kostnader. Vid ett beslut att gå från att vara anställd till att bli företagare är det därför troligt att man väger in vilket skydd man får avstå ifrån som anställd och vilket skydd man kan få som egenföretagare och till vilken kostnad. Är t.ex. arbetslöshetsförsäkringen eller sjukförsäkringen väsentligt mer förmånlig för den som väljer att vara anställd än den som väljer att driva ett företag kommer det att bidra till att färre väljer att starta företag. Ju mindre skillnader det är mellan skyddet för anställda och företagare, desto fler kommer att våga ta steget att bli företagare. Detta kan vara en central faktor när verksamheter, inte minst vård, skola och omsorg, som domineras av den offentliga sektorn skall öppnas för entreprenörskap. Skälet till detta är att dessa branscher är kvinnodominerade. som ökad konkurrens skulle stimulera kvinnors företagande är kvinnor enligt forskningen mindre riskbenägna, vilket innebär att variationer i inkomster är mer välfärdssänkande för kvinnor än för män. föreslår att föräldrapenningen görs mer rättvis genom att beräkningen för tillfällig föräldrapenning beräknas på samma sätt som för en anställd. Kostnaden bedöms uppgå till . föreslår att övergångsregler i sjukförsäkringen för alla företagare införs. föreslår en återgång till den tidigare beräkningen av arbetslöshetsersättningen för företagare, vilket innebär att företagare får välja den bästa inkomsten och basera summan på denna. 7.12.1Socialförsäkringarna är anpassade efter anställda Egenföretagarens inkomster skall täcka risk, klara företagets kostnader för driften och betala eventuella tilläggsförsäkringar och egen lön. Blir egenföretagaren sjuk faller intäkter bort som skall täcka både driften av företaget och inkomst av tjänst. Den sjukpenninggrundande inkomsten och därmed ersättningen i sjukförsäkringen beräknas dock enbart utifrån lönen. Eftersom många företagare tar ut en låg lön åtminstone under ett uppbyggnadsskede och ersättningen inte täcker driften av företaget har många egenföretagare inte råd att vara sjuka. Ungefär 75procent av soloföretagarna tar inte ut en enda sjukdag . Även om egenföretagare har tagit ut en hög lön är de inte nödvändigtvis berättigade till en hög ersättning från den offentliga sjukförsäkringen, eftersom det finns en regel som säger att egenföretagare som redovisat hög inkomst kan få sin SGI sänkt till den nivå som kan anses skälig för anställda. 7.12.2Lägre egenavgift för egenföretagare Trots att egenföretagare är sjukfrånvarande betydligt mer sällan än anställda betalar de i stort sett samma sociala avgifter som görs för anställda. är arbetsgivaravgiften för anställda 32,28procent, varav sjukförsäkringsavgiften 8,64procent och för egenföretagare 30,71procent respektive 9,61. Det gäller de egenföretagare som liksom anställda har en karensdag innan ersättning börjar betalas ut. För egenföretagare gäller inte reglerna om två veckors sjuklön som betalas av arbetsgivaren. De får alltså sjukpenning från direkt efter karensdagen, vilket är anledningen till den högre sjukförsäkringsavgiften för egenföretagare. Egenföretagare kan dock till skillnad från anställda även välja att ha 3 eller i sjukförsäkringen. Då är sjukförsäkringsavgiften 7,86procent respektive 6,99procent och egenavgiften i motsvarande grad lägre. En större självrisk medför med andra ord en viss sänkning av egenavgiften. Beräkningen av premien för gruppen egenföretagare är dock inte försäkringsmässig. Inom sjukförsäkringen sker en omfördelning från egenföretagare till anställda. anser att sjukförsäkringsavgiften i egenavgiften för företagare skall beräknas försäkringsmässigt. Det skulle innebära en sänkning av egenavgiften med 0,68procentenheter och medföra en nettokostnad för den offentliga sektorns finanser på . Valet att bli egenföretagare eller anställd påverkas bl.a. av avkastningen i de båda alternativen. För att några i samhället skall våga ta de risker som ett entreprenörskap innebär måste den förväntade avkastningen av företagande vara större än summan av kostnaderna förknippade med detta och lönen vid anställning. Då många företag går i konkurs betyder detta att de företag som överlever måste göra desto större vinst. Detta betyder i sin tur att samhället måste tillåta att vissa företagare blir förmögna, annars tappar man den mest centrala drivkraften till utveckling. Utbudet av entreprenörer och därmed sysselsättningen påverkas av en rad olika faktorer, vilket beskrivits ovan. En slutsats blir därför att det är centralt att stimulera entreprenörskap, både ur ett sysselsättnings- och produktivitetsperspektiv och uppbyggnad av humankapital. Beskattningen av företagare och företag lyfts ofta fram som en viktig faktor för utbudet av entreprenörer.66 Empiriskt är det emellertid svårt att entydigt belägga att beskattningen av företagare och företag varit en avgörande förklaringsfaktor till skillnader i entreprenörskap mellan olika länder (, 2005a). Vår tro är att skatterna är av central betydelse för entreprenörskap och sysselsättning. Skatter påverkar en rad olika omständigheter som är viktiga för företagare. Det handlar bl.a. om kostnader för inträde på marknader, marknadens storlek, lönsamhet och osäkerhet samt mängden kapital att återinvestera i verksamheten. Vad gäller lönsamhet, osäkerhet och möjligheter att återinvestera har detta sannolikt särskilt stora effekter för mindre företag utan samma möjligheter till olika typer av försäkringar och resultatutjämningar som större företag. Vidare påverkas efterfrågan på arbetskraft av skatten på arbete. Även om det sker en betydande övervältring tillbaka på arbetstagarnas nettolön påverkar exempelvis arbetsgivaravgifternas storlek efterfrågan på arbetskraft. För den enskilde individen kan valet av humankapitaluppbyggnad beskrivas som ett investeringsbeslut. I det fall den förväntade avkastningen på investeringen överskrider kostnaden genomförs investeringen, annars inte. Valet att utbilda sig och därmed bygga upp det egna och samhällets humankapital kommer således också att bero på skattesystemet. Utöver effekter på mikroplanet kan skattesystemets utformning påverka den finansiella stabiliteten i ett land. I gynnar skattesystemet skulduppbyggnad och skuldfinansiering av företagens balansräkningar. Detta skapar ett mer sårbart finansiellt system och kan i allvarliga situationer medföra stabilitetsproblem med mycket betydande samhällsekonomiska kostnader som följd.67 För att stimulera människors vilja att ta ansvar och förkovra sig och därmed bygga upp sitt humankapital vill Alliansen och göra det mer lönsamt att arbeta och mer lönsamt att utbilda sig. Detta sker genom det kraftfulla jobbavdrag som beskrivs i kapitel 9 Det måste löna sig bättre att arbeta. Alliansens ambition är dessutom att stärka utbildningspremien ytterligare genom att sänka den statliga inkomstskatten.68 För att underlätta kapitalförsörjningen, minska skulduppbyggnaden och att höja avkastningen på svensk verksamhet vill Alliansen och avskaffa förmögenhetsskatten. föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. halveras skattesatsen från 1,5procent till 0,75procent. Skattebortfallet beräknas uppgå till 2007. Beskattning av förmögenheter gör att förekomsten av s.k. affärsänglar, dvs. personer som med eget kapital finansierar entreprenörer, begränsas. Eftersom serieentreprenörer är av stor betydelse för sysselsättningen är det rimligt att tro att framgångsrika entreprenörer som är beredda att investera i nya företag kan spela en viktig samhällsekonomisk roll. Eftersom är ett land med komplexa och tunga regelsystem kan betydelsen av att kunna dra nytta av en erfaren entreprenör, som vet hur byråkratin skall hanteras, vara av stort värde för ett nystartat företag. Förmögenhetsskatten kan därmed utgöra ett hinder för högre sysselsättning. Förmögenhetsskatten driver också kapital utomlands och riskerar på så vis att minska tillgången på riskvilligt kapital i . Bland de 25 EU-länderna är det bara två länder, och , förutom som beskattar förmögenheter. Bara har , , och avskaffat förmögenhetsskatten. En försiktig beräkning pekar på att kapital motsvarande över 900miljarder kronor förts ut ur för att undgå förmögenhetsbeskattningen. Om en bråkdel av detta kapital återkommer till landet skulle det ha stor betydelse för tillgången på riskkapital. Än viktigare är att utflödet hejdas. Att avskaffa förmögenhetsskatten är en central prioritering. För fåmansbolagen vill Alliansen genomföra betydande förändringar av de s.k. 3:12-reglerna, dvs. de skatteregler som tillämpas för ägare av fåmansbolag. Förändringen skulle medföra dels betydande förenklingar för de allra flesta, dels en minskning av skattebelastningen. Rättvis beskattning av fåmansbolagen föreslår att det krångliga regelverket (3:12) för fåmansbolagen ändras så att det inte missgynnar eget företagande. Löneuttagskravet sänks till 10 inkomstbasbelopp (). Kapitalskattesatsen på kapitalvinst vad avser kvalificerade andelar över sparat utdelningsutrymme återställs. Schablonbeloppet för skattesatsen 20procent på utdelning höjs till 2 inkomstbasbelopp. Klyvningsräntan för enskilda näringsidkare höjs till samma nivå som för fåmansbolag. anslår för detta 2007. Små växande företag tenderar att i första hand utnyttja internt skapade medel vid en expansion. Först sedan denna möjlighet är uttömd söker man externt kapital. Många företagare är ovilliga att bjuda in externa investerare, som av naturliga skäl ofta även kräver inflytande i företaget. Även lånefinansiering är förknippat med problem, eftersom långivaren ofta kräver personlig borgen från småföretagare, med de risker för privatekonomin som detta innebär. Det innebär att det är avgörande att skattesystemet inte hindrar små företag från att behålla vinstmedel i företaget och använda dessa för att finansiera investeringar och expansion. Inte minst den s.k. lex Uggla, enligt vilken kvarhållna vinstmedel i små företag förmögenhetsbeskattas hos ägaren, är därigenom skadlig för tillväxten. Vid sidan av dessa skattelättnader lägger fram en serie skattesänkningsförslag för företagare. Exempelvis vill Alliansen införa riskkapitalavdrag, införa möjligheter att kunna skjuta upp vinstbeskattning i det fall vinsterna återinvesteras, jobbavdraget gäller även näringsinkomster samt sänka skatten på vissa tjänster i syfte att öppna nya marknader. föreslår att kapitalförsörjningen förbättras genom införande av en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Den statsfinansiella kostnaden är bara tillfällig och beräknas till 2007. föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. För ändamålet avsätts en ram om . föreslår att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för näringsinkomster. Avdraget utformas på samma sätt som jobbavdraget för arbetsinkomster. Kostnaden för näringsinkomstreformen beräknas uppgå till 2007 och till för det andra steget. föreslår att den räntebeläggning som införts för periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta även andra obeskattade reserver. Ett fribelopp på införs. Sammantaget leder förslaget till en förstärkning av det finansiella sparandet på ca 1,9miljarder kronor 2007. 7.14En modern, effektiv och öppen förvaltning På IT-området, liksom på andra områden, har tidigare intagit en framträdande roll, men är nu på väg att tappa i jämförelse med andra länder. I likhet med vad som gäller inom bl.a. forskningspolitiken har inte heller fått ut så mycket i termer av ökad tillväxt och sysselsättning av de satsningar som har gjorts.69 Även om det har funnits ett initialt motstånd mot att anamma tekniken inom förvaltningen, sker mycket i i dag.70 Regeringens oförmåga att samordna, utvärdera och uppmuntra införandet av ny teknik har emellertid lett till att halkat efter i undersökningar på området.71 Regeringens IT-politik har utsatts för stark kritik på framför allt tre punkter:72 Den första är att mångfalden av grupper och delegationer har inneburit att ansvaret för utvecklingen är otydligt fördelat. Regeringen har också varit oförmögen att sätta konkreta och tidsbestämda mål. Dessutom saknas metoder för uppföljning av satsningar inom e-förvaltningen. Det finns ett antal områden som är i starkt behov av en modernisering och effektivisering. Förutom grundläggande medborgartjänster, där många enskilda myndigheter själva gjort ett utmärkt arbete, gäller det särskilt elektronisk upphandling och fakturering samt vårdens informationssystem. 7.14.2En e-förvaltning för framtiden En förvaltning som drar nytta av modern teknik kan erbjuda bättre service, större flexibilitet och specialanpassade tjänster inom ramen för en bevarad integritet. I stället för en anonym och stelbent administrativ byråkrati skulle medborgare och företag kunna möta en förvaltning där individens profil och behov är väl kända. Med en effektiv eförvaltning ökar också medborgarens och företagets insyn i det enskilda ärendets hantering, vilket stärker rättssäkerheten. En modern e-förvaltning öppnar också nya möjligheter till lärande och förståelse av den egna verksamheten, vilket för en bättre utveckling av arbetsmetoderna i förvaltningen. Inte minst viktigt är att en väl utformad e-förvaltning öppnar möjligheter för företag att bygga tjänster i gränssnittet mellan förvaltning, medborgare och näringsliv. Förutom att detta skyndar på utvecklingen mot en effektivare förvaltning kan det också lägga grunden för en ny exportindustri. 7.14.3Elektronisk upphandling för ökad effektivitet och konkurrens Elektronisk upphandling har visat sig ge prissänkningar på 1025procent och dessutom minskat hanteringskostnaderna med 50procent.73 Genom elektronisk upphandling förbättras möjligheterna för bl.a. kombinatorisk upphandling, där leverantörer ges möjlighet att lämna anbud på en eller flera delar i en beställning.74 Detta kan öppna helt nya möjligheter för små och medelstora företag, vilket är viktigt eftersom har ett lågt deltagande från små och medelstora företag i offentlig upphandling och bidrar till bristande konkurrens. Elektronisk upphandling ger också betydande möjligheter att stödja små och medelstora företag i arbetet med att ta fram anbud. stupar många företag på formaliafel, vilket kan undvikas med särskilda stöd- och kontrolltekniker. anser att (SOU2006:28) förslag om s.k. dynamiska inköpssystem med elektroniska auktioner bör införas. anser också att alla myndigheter skall kunna ta emot elektroniska anbud . En central databas för utannonsering av upphandlingar bör tas fram och privata företag uppmanas att bygga lösningar på denna infrastruktur. 7.14.4Utökad användning av elektronisk fakturering I har införandet av elektronisk fakturering lett till uppskattade kostnadsbesparingar på för den danska staten och en minskad administrativ börda för företagen som värderas till 300400 miljoner danska kronor.75 Trots dessa möjligheter är omfattningen av elektronisk fakturering i än så länge blygsam. För att skynda på utvecklingen anser att det bör fastställas att alla myndigheter skall kunna hantera e-fakturering . En central lösning bör införas för efakturering och möjligheter öppnas för att låta olika tjänsteleverantörer bygga egna tjänster på denna lösning för att även små och medelstora företag skall kunna använda e-fakturor. Regeringen har inte bidragit till att skall utnyttja de möjligheter som den nya tekniken ger inom vården. För att arbetet skall kunna drivas vidare krävs en nationell standard för IT i vården. För detta avsätter Alliansen . För att patienterna skall hamna i centrum måste resurserna kunna följa patienterna när dessa väljer vårdgivare. För att det skall vara möjligt krävs i sin tur en modernisering av ITsystemen och nationella patientjournaler. För att utveckla vårdens ersättningssystem i denna riktning avsätter Alliansen . 7.14.6Inför en nationell IT-strateg vill att en nationell IT-strateg utses som får ansvaret för att samordna arbetet med e-förvaltningen i kommuner, landsting och stat.76 Existerande grupper på området avskaffas. Den nationella IT-strategen skall bl.a. se till att en särskild korg med tjänster som skall erbjudas elektroniskt tas fram i samarbete med myndigheter och kommuner. IT-strategen skall också inrätta en central portal för offentliga e-tjänster efter det brittiska exemplet: direct.gov.uk. En annan uppgift är att organisera återkommande utfrågningar av ansvariga generaldirektörer där resultaten utvärderas utifrån både medborgar- och näringslivsperspektiv. 7.14.7Lyft fram informationssäkerheten som en egen fråga har funnit betydande brister i hanteringen av informationssäkerheten på ett flertal myndigheter. I ljuset av den pågående diskussionen om krisberedskap är det nödvändigt att förvaltningen uppfyller högt ställda krav på informationssäkerhet. anser att informationssäkerhetsmål bör läggas fast för myndigheter. Den nationella IT-strategen får i uppdrag att följa upp och ansvara för att dessa mål uppnås. Globalisering ställer inför stora utmaningar. Världshandeln har expanderat, som en följd av politiska förändringar, inte minst att tidigare slutna ekonomier i och i öppnats, och till följd av att handelshinder reducerats. Att transportkostnaderna fallit kraftigt har drivit på denna utveckling. De finansiella marknaderna har både integrerats och expanderat kraftigt. Till detta kommer en teknisk utveckling, inte minst inom IT, som har lagt grundvalarna för ett globalt kunskapssamhälle.77 Globaliseringens utmaningar kan inte mötas på ett enskilt område eller genom någon enskild åtgärd. Det handlar snarare om att skapa strategier för att möta en förändrad värld på politikområde efter politikområde. Ett antal länder har därför valt att ta ett samlat grepp på globaliseringen. De har satt globalisering högt på agendan och inlett ett långsiktigt strategiarbete. har ett globaliseringsråd som leds av statsministern och arbetar med ett brett mandat. Rådet studerar de förändringar som utmanar konkurrenskraft och målet är att stärka landets tillväxtkraft och säkerställa full sysselsättning. Rådet har just nu lagt sina första skarpa förslag. har ett råd för policyutveckling inom teknik och innovation. Även här leder statsministern arbetet och i rådet deltar politiker och personer med erfarenheter från bl.a. näringsliv, fackföreningar, utbildningsväsende och forskarvärlden. Vår och Alliansens bedömning är att det är nödvändigt att också inrättar ett globaliseringsråd. För att ge rådet möjligheter att arbeta fokuserat föreslår vi att rådet skall analysera nya förhållanden i världsekonomin som utmanar konkurrenskraft och att ge förslag som kan förbättra chanser att tävla i världen. föreslår att en borgerlig regering inrättar ett globaliseringsråd direkt underställt regeringen med och goda exempel som förebilder. Rådet bör, precis som i och , ledas av statsministern, och även andra ministrar som berörs av dessa frågor skall ingå. Därutöver skall finnas personer med kompetens och erfarenhet från näringsliv, fackföreningar, finansiella marknader, forskning och kultur. ekonomiska strategi bygger på att sysselsättningen skall öka genom en kombination av åtgärder som ökar utbudet av arbetskraft och förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt genom att göra det mer lönsamt att arbeta (kapitel 9 Det måste löna sig bättre att arbeta) och åtgärder som gör att fler företag vill anställa och som gör det mer attraktivt att starta företag (som beskrivits i kapitel 7, Det måste bli mer attraktivt att starta och driva företag). Genom en kombination av åtgärder som ökar utbudet, förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och förstärker företagens efterfrågan på arbetskraft skall en snabb ökning av sysselsättningen säkras. I de kommande avsnitten kommer vi att beskriva ett omfattande program för att säkerställa att det blir enklare att anställa. 8.1Lägre trösklar för att anställa politik inriktas på att sänka trösklarna på arbetsmarknaden för att få till stånd fler jobb. är trösklarna in på arbetsmarknaden höga, särskilt för unga och invandrare. För den som länge varit arbetslös eller sjukskriven kan det också vara svårt att finna ett lämpligt arbete. Vår politik bygger på att arbetsgivarna skall ha råd och våga anställa fler och underlätta för dem som varit borta länge från arbetsmarknaden. Arbetsgivarna måste våga ge unga människor och nytillträdande invandrare en chans på arbetsmarknaden. Det handlar därför både om att få ned kostnaderna för att anställa och att hitta mer flexibla anställningsformer utan att undergräva anställningstryggheten. har föreslagit nystartsjobb, att arbetsgivaravgifterna tas bort vid anställningar av sjukskrivna, långtidsarbetslösa eller förtidspensionerade som personen varit utanför arbetsmarknaden. Alliansen föreslår också att en särskild skatterabatt skall ges till konsumenterna för inköp av hushållsnära tjänster. Alliansen går vidare och föreslår att arbetsgivaravgifterna bör avskaffas för tjänstejobb i hela landet.