mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — Det justerade grundavdraget gör det betydligt mer lönsamt att arbeta även på deltid i förhållande till bidragsförsörjning på heltid. Införandet av en andra karensdag kommer också att verka i samma riktning. Genom att lägga en högre självrisk i sjukförsäkringen ökar kostnaden för den enskilde att sjukskriva sig, vilket motverkar korttidssjukskrivningar. Vi vill också bättre ta till vara äldres erfarenheter och förmågor. De särskilda lättnaderna för arbetande pensionärer gör att de som vill och kan fortsätta arbeta får ett märkbart större utbyte av detta. Välutbildade och framgångsrika entreprenörer får också sänkt skatt. Dels genom att våra skattesänkningar även träffar den med inkomster över brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Dels men främst för att vi börjar avveckla den värnskatt som i praktiken fungerat som en straffskatt på högre utbildning. Detta är viktigt för det höjer värdet av att utbilda sig, vilket stimulerar till förkovran och högre produktivitet. Sammantaget kommer våra förslag att medföra att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen stiger märkbart. Därmed uppnås ett av huvudsyftena med den politik vi förespråkar. 10.4.1Reformer som ger ökat arbetsutbud På lång sikt bestäms sysselsättningen av hur arbetskraftsutbudet och den långsiktiga arbetslösheten ändras. Detta betyder att all ekonomisk politik som påverkar utbudet och arbetslösheten också påverkar sysselsättningen. Men det kan ta avsevärd tid innan ett ökat arbetsutbud också slår igenom på sysselsättningen. Därför föreslår vi också omfattande reformer som ska stimulera företagens efterfrågan på arbetskraft. Det finns emellertid skäl att diskutera sysselsättningen något. Främst för att många i debatten anklagar de utbudsreformer som tillsammans med allianspartierna vill genomföra för ett sätt att med ekonomisk politik framtvinga lönedumpning eller låglönejobb. Detta är ett falskt påstående. Våra skattesänkningar kommer inte att påverka kollektivavtalets ställning, och därmed inte lönenivåerna för dem med de lägsta inkomsterna. förslag till sänkta skatter kommer i stället att resultera i högre reallöner efter skatt och högre sysselsättning. Detta möjliggörs genom att skattesänkningarna även medför lägre lönekostnader för företagen. Betänk följande realistiska exempel: Vårt avdrag för arbetsinkomster gör att en person som tjänar /tim före skatt får en skattesänkning med ca /tim helt utan att löntagaren ökat sin produktivitet. I nästa löneförhandling kommer skattesänkningen därför att medföra något lägre lönekrav (precis som höjd skatt brukar leda till högre lönekrav). Lönekravet sänks dels genom att den anställde fått en direkt inkomsteffekt till följd av vår reform, dels för att framtida inkomstökningar blir mer värda i den enskildes plånbok när de träffas av en lägre marginalskatt. Enligt forskning vid bl.a. leder en skattesänkning till att lönekraven dämpas med , eller med i vårt exempel. Det betyder att arbetsgivarens kostnader efter nästa löneförhandling minskat relativt dagens skattesystem med vid en arbetsgivaravgift på . En minskning av arbetskraftskostnaden kan väntas leda till en ökning av sysselsättningen med , vilket i motsvarar ca 80 000 personer. Sammantaget medför sänkt inkomstskatt därför såväl högre reallöner efter skatt som påtagligt fler sysselsatta. 10.4.2Reformer som ökar efterfrågan på arbetskraft Utöver skattereformen lägger och fram ett batteri med förslag som syftar till att påskynda och säkerställa efterfrågan på arbetskraft. Alliansens förslag om nystartsjobb kommer att göra det påtagligt lättare för människor som varit borta länge från arbetsmarknaden att återvända utan att fastna i nytt utanförskap. Nystartsjobben sänker arbetskraftskostnaden rejält och för människor med svag förankring på arbetsmarknaden. Till följd av den snäva avgränsningen mot grupper som annars skulle ha varit fortsatt arbetslösa kommer skattesänkningen inte nämnvärt påverka löntagarnas lönekrav. Därmed finns det starka skäl att tro att sysselsättningseffekten kan bli märkbar. Sänkta företagsskatter och minskat sjuklöneansvar ökar lönsamheten i företagen och stimulerar därmed investeringar och innovationsklimatet. Det är viktigt att företag och dess ägare kan gå med vinst över tiden och ibland med rejäl vinst under enstaka år. Av många idéer som olika entreprenörer försöker kommersialisera är det nämligen få som lyckas. För att ha råd att misslyckas måste därför vissa projekt kunna generera höga vinster. Summan av vinster i de nya företagen måste därför alltid överstiga förlusterna i de företag som inte överlever, i annat fall är det inte samhällsekonomiskt lönsamt med entreprenörskap och nyföretagande. Sänkta skatter för enskilda näringsidkare och fåmansföretagare, särskilt slopandet av förmögenhetsskatten, kommer att stimulera till ökade investeringar som inte bara ersätter befintligt kapital utan också skapar fler jobb. är ett land där det samlade finansiella sparandet är mycket högt av BNP. Detta syns främst genom våra kraftiga överskott i bytesbalansen. betyder detta också att investeringarna är låga och att som nation lånar ut stora belopp till investeringar utomlands. Orsakerna till detta är naturligtvis flera, men utvecklingen reser frågor om det svenska företags- och företagarklimatet. Förmögenhetsskatten är enligt vår mening en faktor som driver ut kapital ur landet, liksom dubbelbeskattningen på svenskars investeringar i svenska företag. Ett slopande av förmögenhetsskatten och lindring av dubbelbeskattningen kan väntas dämpa kapitalflödena till utlandet och i bästa fall medföra ett visst återflöde. Detta kommer att stimulera till investeringar i i stället för i utlandet och skapa sysselsättning här hemma i stället för i andra länder. föreslår betydande satsningar på den offentliga sektorns kärnverksamheter, främst inom den kommunala vården, skolan och omsorgen. Detta resurstillskott bedöms skapa fler jobb men även öka löneutrymmet för anställda inom den offentliga sektorn. Det leder till en förskjutning av det relativa löneläget inom många kvinnodominerade yrken. Ett högre relativt löneläge är dessutom nödvändigt för att kunna locka fler att vilja utbilda sig och arbeta inom dessa sektorer. Effekten på arbetsutbudet torde vara mer begränsad och bara motsvara den effekt som efterfrågan i sig ger upphov till. Dock finns det ingen undanträngning av reguljär sysselsättning i våra förslag för den offentliga sektorn, eftersom vi till skillnad från regeringen tillskjuter pengar permanent. Därför har vår politik sannolikt större effektivitet än de s.k. plusjobben som den socialdemokratiska regeringen satsar på. På bör offentliga utgifter inte nämnvärt påverka arbetslösheten. 10.4.3Samlade effekter på produktion och sysselsättning Våra förslag innebär i korthet att: Marginalskatterna för den som arbetar sänks med i genomsnitt i ett första steg. Den genomsnittliga nettoinkomsten stiger , med tyngdpunkten på arbetsinkomster . I steg 2 av inkomstskattereformen beräknas marginalskatten sänkas med i snitt och till följd av brytpunktshöjningen för statlig skatt träffa inkomster . Därtill kommer sänkt marginalskatt för inkomster till följd av värnskatten. Nettoinkomsten beräknas öka . Marginalskatten för sociala ersättningar höjs , vilket ger en samlad marginaleffekt på för samtliga i arbetskraften. Steg 2 integreras i analysen på lång sikt. Ersättningen i socialförsäkringarna minskar med i genomsnitt till följd av regelförändringar. Tillkommer en inkomsteffekt på till följd av det justerade grundavdraget på bidragsinkomster . Satsningar på kommunerna motsvarar netto i ökad offentlig konsumtion . Skattereformen medför skattesänkningar på netto i ett första steg och ca 54 miljarder på lång sikt. Avdrag införs för hushållsnära tjänster, vilket ger en konsumtionsökning på . Dynamisk effekt beräknas av till ca 10000 jobb. Nystartsjobben innebär en riktad lönesubvention som sänker arbetsgivarnas kostnader för omkring 100000 personer. Detta beräknas skapa ca 50000 nya jobb, dock ej genom dynamiska effekter. Diagram 10.1 Marginalskatt i olika inkomstlägen med inkomstskatteförslag Marginalskatt i procent vid olika årsinkomster Källa: Egen beräkning. I Tabell 10.1 nedan redovisas de samlade utbuds- och efterfrågeeffekterna av politik . Vissa effekter har emellertid inte kunnat beräknas, exempelvis effekterna av ändrad struktur på finansieringen av akassan. En sänkning av marginal- och genomsnittsskatten kommer att dämpa arbetslösheten. Det faktum att tyngdpunkten av skattesänkningarna riktas till låg- och medelinkomsttagare talar för att sysselsättningseffekten blir märkbar. En rimlig bedömning är att sänkningen av arbetskraftskostnaden genererar en efterfrågeökning på arbetskraft på . Den högre sysselsättningen väntas stimulera utbudet, vilket medför att arbetslösheten inte dämpas lika mycket. Den långsiktiga arbetslösheten bedöms sjunka . Utbudet av arbetskraft bedöms stiga med . föreslår ändringar i a-kassa och sjukförsäkring som gör att nettoinkomsten från socialförsäkringarna minskar med . Därtill kommer en sänkning av marginalskatten för den som går från bidrags- till arbetsinkomster med . Detta bedöms medföra att den genomsnittliga vistelsetiden i de olika ersättningssystemen minskar med uppemot 10procent. Detta motsvarar att den genomsnittliga arbetslösheten som andel av arbetskraften kan komma att minska med i storleksordningen . Under normala omständigheter bör en förändring av arbetslösheten av denna storleksordning motsvara en sysselsättningsökning på och en uppgång i arbetsutbudet på . På kort sikt finns det dock anledning att tro att återflödet av tidigare sjuka innebär att vikarier och ersättningsanställda sägs upp, vilket gör att den registrerade arbetslösheten stiger något. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. bedöms utbudet stiga med ca 2,8procent eller drygt 135 000 personer (se Tabell 10.1). På stiger det mer, med , vilket motsvarar omkring 250 000 personer. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med och sysselsättningen öka med över 300000 personer (se Tabell 10.2). Tabell 10.1 Effekter på arbetsutbud och sysselsättning av Kristdemokraterns politik. Kort sikt () -0,2 -0,1 -0,3 Källa: Egna beräkningar. Tabell 10.2 Effekter på arbetsutbud och sysselsättning av politik. Längre sikt (4+ år) -0,6 -0,6 -1,3 Källa: Egna beräkningar. Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen på innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan om inte produktiviteten förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med 0,30,till följd av vår politik. 10.5Effekter på de offentliga finanserna Den offentliga sektorn har mycket att vinna på en politik som prioriterar arbete och högre tillväxt. Det bortfall som skattesänkningarna medför på kort sikt kompenseras över tiden av minskade kostnader i t.ex. socialförsäkringssystemen till följd av minskad arbetslöshet samt färre sjukskrivna och förtidspensionerade. Skattesänkningarna medför också ökade disponibelinkomster för dem som har ett arbete, vilket stimulerar konsumtionen och ökar statens intäkter från momsen. 10.5.1Effekter av ökad långsiktig produktionsnivå En ökning av produktionsnivån med 1procent kan väntas stärka de offentliga finanserna med i storleksordningen 0,7procent av BNP vid givet skattetryck. En långsiktig produktionsökning på motsvarar således en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med bortåt 140miljarder kronor . Till det kommer minskade kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspension i takt med att människor i dessa grupper återgår i arbete. Sammantaget bedöms högre skatteintäkter och minskade kostnader stärka de offentliga finanserna med upp till drygt 152miljarder kronor, se Tabell 10.3. En höjning av den långsiktiga tillväxten med 0,30,5procentenheter motsvarar ett ytterligare tillskott på ca 58miljarder kronor . Tabell 10.3 Förstärkning av de offentliga finanserna till följd av politik Andel av BNP 2005 Källa: Egna beräkningar. anser att finanspolitikens mål bör vara att minska den offentliga skuldsättningen till en långsiktigt hållbar nivå. Detta kan endast nås genom att målet om 2 procents strukturellt sparande över en konjunkturcykel infrias. De förstärkningar av de offentliga finanserna som vår politik leder till bör därför i första hand användas till att öka den offentliga sektorns strukturella sparande och amortera ned statsskulden. Sammantaget skulle de beteendeförändringar som vår politik medför leda till att det strukturella sparandet för den kommande mandatperioden stärks påtagligt och kan väntas uppgå till eller mer hela perioden 2006201010. 11.1Vård- och omsorgsreformer för 5 miljarder under 20072008 Kommunerna har tillsammans med landstingen/regionerna uppgiften att driva och förvalta det som vi kristdemokrater anser vara välfärdens kärna, nämligen vården och omsorgen av barn och äldre, utbildningen av de unga samt den samhällsnyttiga servicen till medborgarna. Under Socialdemokraternas dussintal år vid makten har de flesta indikatorer på dessa områden gått åt fel håll (se kapitel 5). Därför kräver vi kristdemokrater en målmedveten satsning för att höja kvaliteten på den service som invånarna har rätt att kräva av det allmänna. Vi anser att det måste till en ordentlig resursförstärkning för att åstadkomma bättre kvalitet i förskolan och förbättringar inom psykiatrin och missbrukarvården. Vi vill också anslå särskilda medel riktade till att förbättra utbildningen av personal inom äldreomsorgen. Vi har också föreslagit ett kvalitetslyft för vården genom särskilt stöd till kompetensutveckling. På samtliga dessa områden har regeringen senfärdigt vaknat och därmed delvis anslutit sig till våra krav. Nya anslag till kompetensutvecklingen tillkom 2005, och och framåt satsas även mer pengar på psykiatri, äldreomsorg, och äldreboenden. Det är visserligen inte tillräckligt, men vi välkomnar ändå att regeringen uppmärksammat de brister vi pekat på . Vi anser att satsningar på dessa områden bör ske genom att pengar specifikt riktas mot dessa verksamheter. Därutöver krävs att tidigare tillförda resurser till kommunsektorn också lämnas åt de förtroendevalda att själva besluta om inriktningen på. Varje kommun och landsting/region måste utgå från sina behov och förutsättningar för att reellt kunna förbättra vård, skola och omsorg. Därför kräver vi kristdemokrater ett större handlingsutrymme för de lokalt förtroendevalda att avgöra på vilket sätt resurserna bäst ska användas. Genom att frikoppla öronmärkningen på regeringens satsningar kan vi frigöra som kommunerna själva får disponera. Därmed ökar möjligheten till ett bättre resursutnyttjande och hushållning med gemensamma resurser. 11.2Kristdemokraternas prioriteringar på kommunnivå Kristdemokratiska kommun- och landstingspolitiker runt om i landet välkomnar ett större handlingsutrymme för sektorn. De områden som särskilt kommer att prioriteras av är äldreomsorg och sjukvård. Det handlar om fler platser på äldreboenden och nya former av seniorboenden, som t.ex. gemenskapsboenden. Vi vill också satsa på äldrevårdscentraler och äldrelotsar som ser till helheten och hjälper den enskilde genom samordning av insatserna. Det finns också behov av ökad kompetens inom demensvården, bl.a. genom särskild utbildning i demensvård för undersköterskor och vårdbiträden. Därtill vill vi se en utökad dagverksamhet för den som vårdas i hemmet av någon anhörig. Kommunerna måste utveckla sitt stöd till föräldrar och barn. Det handlar om familjecentraler, ungdomsmottagningar och i många fall också en satsning på barn- och ungdomspsykiatrin. Rådvilla familjer måste kunna ges möjligheten att söka hjälp vid kommunala nannyjourer, så att familjeproblem kan identifieras vid ett tidigare stadium. Genom en friare hantering av kommunernas resurstillskott kan denna politik genomföras med full hänsyn till lokala behov och förutsättningar. 11.3Nationella prioriteringar för kommunsektorn föreslår en nationell satsning på kvaliteten i förskolan. Denna finansieras bl.a. genom att låta kommunerna om de vill ta ut en högre maxtaxa på barnomsorg. Antalet barn per förskolegrupp ökade efter införandet av maxtaxan. Eftersom regeringens satsning var underfinansierad ledde detta till större barngrupper, vilket riskerar att försämra kvaliteten. Detta kan vi inte acceptera utan föreslår att taket i maxtaxan höjs till av inkomsten för det första barnet, för det andra och för det tredje. I samband med vår brytpunktsreform för den statliga inkomstskatten så lyfts också inkomsttaket för alla som tjänar . Familjerabatten behålls dock, vilket innebär att första barnet kommer att kosta , andra barnet och tredje barnet högst vid en månadsinkomst på . Höjningen frigör ca inom kommunsektorn. För att garantera deltidstaxorna i barnomsorgen avsätts . Alla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. vill därför att kommunerna ska ha skyldighet att erbjuda ekonomiskt stöd inte bara till barn i förskolan utan också till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. anslår för detta ändamål i ett årligt anslag från till ett fullt finansierat kommunalt vårdnadsbidrag från barnets . Tillsammans med de vill genomföra garanterar det alla föräldrar som själva vill ordna sin barnomsorg före skatt från till dess barnet fyller . Beroende på kommunernas skilda planer för utbyggnad av förskolan kommer en sådan reform att innebära olika stora besparingar . Sammantaget räknar vi dock med att införandet av ett kommunalt vårdnadsbidrag kommer att leda till en kostnadsminskning för kommunsektorn under nästa mandatperiod. För att stärka arbetet inom psykiatrin är överens med partierna i om att satsa . Under 20072008 lägger vi , vilket är betydligt närmare den resursförstärkning som regeringens egen utredare föreslagit. Därtill vill satsa på en förstärkt barn- och ungdomspsykiatri. föreslår tillsammans med de andra borgerliga allianspartierna en vårdgaranti som får en förstärkt finansiering och annorlunda utformning än regeringens. Detta medför en nettoförstärkning för kommunsektorn . Sammantaget anslår brutto ca i nya satsningar på verksamheter inom kommunsektorn . Netto regeringens satsningar och neutraliseringar tillförs sektorn 1,5 miljarder och 1 miljard 2008. Därtill vill vi låsa upp av regeringens riktade kommunala satsningar. föreslår flera viktiga omläggningar av den ekonomiska politiken som kommer att påverka den kommunala ekonomins intäkter och utgifter. Den viktigaste av dessa är det jobbavdrag som tillsammans med allianspartierna vill genomföra som en del av det omfattande Program för arbete som partierna enades om i . Jobbavdraget beräknas i ett första steg minska den kommunala skattebasen med ca och i ett andra steg . Därtill vill införa en fastighetsavgift på högst för småhus och för lägenheter. Denna reform ger kommunsektorn ett tillskott på 2007. Båda dessa förändringar, liksom andra förändringar i exempelvis sjukförsäkringen, a-kassan och förtidspensionen, kommer att regleras i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. Det betyder att kommunsektorn får full ersättning för beräknade intäktsbortfall, medan beräknade inkomstförstärkningar regleras via det allmänna statsbidraget. Resurserna till kommunerna är av central betydelse för kvaliteten i den välfärd som skattebetalarna har rätt att kräva av samhället. För att kvaliteten inte ska försämras, eller trygghetssystemen urholkas, krävs en politik som leder till högre och mer uthållig tillväxt, fler jobb och fler människor i skatteinbringande sysselsättning. Utan denna tillväxt kommer det annars bara att finnas nedskärningar att fördela. Detta är ett viktigt skäl till att sätter tillväxtpolitiken högt på dagordningen. På bör kommunernas beroende av omfördelning av statliga medel minska. Förutom att ge grogrund för verklig tillväxt i skatteunderlaget kan detta ske genom att staten i större mån än tidigare låter kommunerna själva disponera över de skattemedel som deras invånare genererar. I detta avseende spelar förstås det kommunala utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Kommunernas självständighet kan också stärkas genom att bredda de kommunala skattebaserna. förslag att införa en allmän fastighetsavgift som står i relation till de kostnader kommunerna uppbär för att ge service till fastighetsägarna är ett sådant förslag som stärker den kommunala självfinansieringen. Det ger också möjlighet åt staten att minska anslagen till kommunerna i motsvarande mån, utan att det hotar kvaliteten i vården, skolan eller omsorgen om våra barn och gamla. Detta förslag går också helt i linje med vad kommunerna själva har uttryckt ett önskemål om, bl. a. i den skattebasutredning som presenterade för , nämligen att få växla bort delar av statsbidragen mot att de själva får förfoga över en ökad andel av inkomster och avgifter. Huvuddelen av förslag på skatteområdet för 20062008 framgår av avsnitt 9.1 och 9.2 tidigare i denna motion. Totalt föreslår fullt finansierade skattesänkningar för samt . I Tabell 12.1 sammanfattas dessa skatteförslag och deras beräknade budgeteffekter. I särskilda motioner med anledning av regeringens budgetproposition redovisar samtliga förslag närmare. Tabell 12.1Kristdemokraternas preliminära förslag till skattesänkningar 20072008 Periodiserad redovisning, , konsoliderad offentlig sektor Höjd brytpunkt till /månad Höjt grundavdrag för pensionärer Avdrag mot statlig skatt för resor o dubbelt boende Sänkt skatt i st.f. skattereduktion för avgiften till a-kassa Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Ökade skatteintäkter m.a.a. barndagar Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto Uppskjuten vinstbeskattning för fåmansbolagsägare Skattereduktion gåvor till ideell verksamhet Slopad nedsättning för egenavgifter Effekter av 2:a karensdag Nej till soloföretagares tillf. Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre Nedsatta arbetsgivaravgifter för alla tjänsteföretag Sjukförsäkringsavgift (medfinansiering) Slopad andra sjuklönevecka (0,17 p.e.) Lägre skatt på royaltyinkomst Avskaffad statlig fastighetsskatt (ej elproduktionsenheter) Generell moms () på tidskrifter Sänkt moms på drivmedel till Höjd skatt på cigaretter o snus Höjd skatt på rulltobak Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Nej till skatt på flygresor Sänkt dieselskatt till för jord- och skogsbruk Ökad nedsättning elförbrukning i vissa kommuner /kWh Nej till skatt på hushållsförbränning Slopat anställningsstöd och nej till plusjobb Nedsättning, investeringar i källsorteringslokaler Slopat skattestöd till källsorteringslokaler Slopat skattestöd till bredband Nedsättning, reparationer och ombyggnad offentliga lokaler Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Nedsättning, stöd till skyddat arbete (OSA) Redovisning som utgift på utgiftsområde 13 Stöd för konvertering från direktverkande el Summa 2000 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Avgift från försäljning av högskoleutbildning 12.2Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier Det finns flera skäl för en försäljning av statens aktier. Dels är det viktigt för att renodla statens roll, dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag ska kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om.