mot · GU02A346 · 2006-10-31 00:00:00 — Regeringen erkänner alltså sambandet mellan ersättningsnivåer i trygghetssystemen och lönenivåer, även om man i den ovan nämnda motionen inte nämner arbetslöshetsersättningen, där sambandet är ännu tydligare. Ersättningarna i arbetslöshetsförsäkringen fungerar som ett slags lönegolv för arbetslösa som söker jobb, eftersom arbetslösa kan tvingas ta jobb med lön som motsvarar 90procent av arbetslöshetsersättningen. Med regeringens aviserade politik innebär det att man som arbetslös med maximal ersättning från a-kassan, kan bli skyldig att ta ett jobb med i månadslön för heltidsarbete. För en person som varit lågavlönad blir det ännu värre. En person som före arbetslöshet har haft en månadslön på , får 65procent vilket motsvarar . Med den ersättningen blir arbetslösa skyldiga att acceptera jobb med en lön om för heltidsarbete. De föreslagna försämringarna kommer att sätta kraftig press på de lägsta lönerna nedåt. När allt fler inte klarar sig på ersättningen från a-kassan så ökar konkurrensen om de lågavlönade jobben. Då blir fackföreningarna mer återhållsamma i sina löneanspråk och de lägsta lönerna sjunker. Det leder till lönedumpning och en förskjutning av maktbalansen på arbetsmarknaden till arbetsgivarnas fördel. De lägsta lönerna på arbetsmarknaden återfinns i kvinnodominerade yrken inom vård, omsorg, service och handel, där också många personer med utomeuropeisk bakgrund återfinns. Effekten av regeringens politik riskerar därmed att ytterligare öka de strukturella löneskillnaderna mellan kvinnor och män och mellan infödda och invandrade på arbetsmarknaden. 8.3Höj tak och golv i arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd För att försvara den generella välfärden, inkomstbortfallsprincipen och bra löner på arbetsmarknaden måste socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen ständigt förbättras. anser att en höjning av taket och grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del i att slå vakt om de gemensamma systemen och löntagarnas intressen. Vidare bör det finnas en likformighet mellan nivåerna i a-kassan och andra socialförsäkringar. Även LO och TCO driver detta krav. För att så många löntagare som möjligt ska vara fullt försäkrade bör den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet höjas per dag , och därefter per dag. Finansiell effekt av en höjning av taken i a-kassan och aktivitetsstödet från 680 resp. 730 till 830 resp. per dag, miljarder kronor Källa: (dnr 2006:2047). Vi inför denna reform i vår budgetmotion 2006/07:Fi245. Det innebär sammantaget en kostnad om 2007. Grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet bör höjas från dagens per dag till per dag. Det innebär sammantaget en kostnad om 2008 och 2009. Finansiell effekt av en höjning av grundbeloppet i a-kassan , miljarder kronor Källa: (dnr 2006:1882). Finansiella effekter av att grundbeloppet i aktivitetsstödet höjs från 320kronor till per dag, miljarder kronor Källa: (Dnr 2006:1945). Vi inför denna reform i vår budgetmotion 2006/07:Fi245. För att inte undergräva arbetslöshetsförsäkringens legitimitet bör den högsta dagpenningen och grundbeloppet i försäkringen och aktivitetsstödet höjas i enlighet med ovanstående. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.4Indexering, ersättningsperiod och nivåhöjning Nuvarande regler innebär att regeringen har beslutanderätt när det gäller dagpenningens storlek. I utredningen 1996:150 varnas för att denna ordning leder till en gradvis urholkning av arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen förespråkar en indexering av den högsta dagpenningen i förhållande till löneutvecklingen i samhället. Samma inställning har a-kassornas samorganisation. Regeringen bör på nytt utreda frågan om indexering av högsta dagpenning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inte heller sänkningen av taket efter 100 eller är en vettig inskränkning av rätten till ersättning från försäkringen. Grundtanken bakom taksänkningen är densamma som brukar anföras kring sökintensitet för de arbetslösa, alltså att den som får det riktigt dåligt anstränger sig mer för att få ett jobb. Vi har ovan redovisat varför detta inte är ett hållbart resonemang. Det är viktigt att så få som möjligt är underförsäkrade i en generell försäkringslösning. Dessutom menar vi att målet om aktivitet som arbetslös är viktigt. Störst chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden har man tidigt, medan chanserna avtar ju längre arbetslösheten pågår. Det ges motsägelsefulla signaler när ersättningen är högre . Beslut om att ingen sänkning av taket i a-kassan ska ske , utan att ersättningen i a-kassan ska vara densamma under hela ersättningsperioden , bör fattas . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I likhet med det beslut som fattade fortsätter också att kräva en höjning av nivån i a-kassan till 90procent. En sådan reform stärker tryggheten och systemets karaktär av omställningsförsäkring. Det är ett anständighetskrav i ett samhälle som , där den ekonomiska utvecklingen är gynnsam, att löntagarnas välstånd stärks. arbetar vi för att skapa ekonomiskt utrymme för en nivåhöjning, även om vi i arbetet för att stärka försäkringssystemet prioriterar ovan beskrivna förslag om höjning av tak och grundbelopp. Det finns ingen långsiktigt förklarlig anledning till att nivån i arbetslöshetsförsäkringen ska vara lägre än . 9Många blir utförsäkrade med regeringens politik TCO visar i rapportern Alliansens förslag slår hårt mot välutbildade att många människor kommer att förlora rätten till ersättning från a-kassan med regeringens politik. Problemet med att människor blir utförsäkrade ur arbetslöshetsförsäkringen är att de förpassas till en ekonomiskt mycket utsatt situation. Regeringen aviserar i budgetproposition 2006/07:1 att det så kallade arbetsvillkoret, dvs. kravet för att vara berättigad till ersättning från a-kassan, i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, ska skärpas ytterligare från dagens 70 till 80 timmars arbete . Regeringen föreslår också att det alternativa arbetsvillkoret skärps. är det alternativa arbetsvillkoret 450 timmars arbete av 6 månader, med minst 45 timmars arbete . Regeringen föreslår att det alternativa arbetsvillkoret skärps till arbete av 6 månader och minst 50 timmars arbete . Skärpningen av arbetsvillkoret kommer att försvåra situationen ytterligare för visstidsanställda personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Utvecklingen på arbetsmarknaden går mot allt fler tidsbegränsade anställningar, timanställningar och vikariat. Därför borde arbetsvillkoret anpassas så att dessa personer med svag anställningstrygghet också ska omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Att skärpa arbetsvillkoret är ett steg i fel riktning eftersom det innebär att de visstidsanställda försätts i en ännu mer osäker ställning på arbetsmarknaden. Därför avslår vi regeringens förslag om nedskärningar i arbetslöshetsförsäkringen i vår budgetmotion 2006/2007:Fi245. I proposition 2006/07:1 aviserar regeringen vidare att studerandevillkoret i 18§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska slopas. Studerandevillkoret ger arbetssökande personer, som inte är medlemmar i någon a-kassa, rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen under förutsättning att de varit inskrivna på arbetsförmedlingen under minst efter avslutade heltidsstudier under minst ett läsår. gav bestämmelsen 40000 personer, som gått från heltidsstudier till arbetslöshet, rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. I och med att studerandevillkoret tas bort kommer dessa personer att bli utförsäkrade och försättas i en ekonomiskt utsatt situation direkt efter avslutade studier. är det många nyutexaminerade akademiker som har problem att få jobb. Om deras ekonomiska situation förvärras ytterligare kommer dessutom den sociala snedrekryteringen till högskolan att öka. Borttagandet av studerandevillkoret kommer också att underminera a-kassans betydelse som omställningsförsäkring, eftersom det kommer att innebära en större ekonomisk risk att säga upp sig från sitt jobb för att skaffa sig en utbildning. Studerandevillkoret bör enligt gälla även fortsättningsvis eftersom det ger viss ekonomisk trygghet vid eventuell arbetslöshet efter studier. Regeringen aviserar i proposition 2006/07:1 att man ska återkomma till med förslag om att den överhoppningsbara tiden i lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska begränsas från dagens , till högst . Genom att den överhoppningsbara tiden förkortas, kommer personer som exempelvis studerar och är föräldralediga att mista sin rätt till ersättning. TCO menar i rapporten slår hårt mot välutbildade, att det framför allt kommer att drabba kvinnor, eftersom kvinnor tar ut 80procent av föräldraledigheten. Dessutom blir det problem för de människor som vårdat en nära anhörig. En förkortning av den överhoppningsbara tiden kommer leda till att många människor blir utförsäkrade och försatta i en ekonomiskt utsatt situation. anser att den överhoppningsbara tiden i 17 a § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring även fortsättningsvis bör vara . Samhället bör uppmuntra personer som är långtidsfrånvarande från arbetsmarknaden och förtidspensionärer att söka sig tillbaka till arbetsmarknaden. För att det ska vara möjligt måste dessa människor ha en ekonomisk trygghet som de är arbetssökande och står till arbetsmarknadens förfogande. Med en relativt lång överhoppningsbar tid kan även personer med långvarig frånvaro från arbetsmarknaden bli arbetssökande och vara garanterade en ekonomisk trygghet. 10Regeringens politik försvagar fackföreningarna Regeringen föreslår inte bara försämrad arbetslöshetsförsäkring genom att allt färre ska få allt mindre. Regeringen förslår även att arbetslöshetsförsäkringen ska bli dyrare för den enskilde, genom obligatoriskt medlemskap och höjda egenavgifter. Den politiska inriktning som föreslås i proposition 2006/07:1 vad gäller egenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen kommer att få allvarliga fördelningseffekter. Det kommer också att leda till växande klyftor mellan fattiga och rika när det gäller möjligheten att köpa kompletterande försäkringsskydd mot arbetslöshet. Politiken kommer vidare att försvaga fackföreningarna och därmed försvaga möjligheterna för löntagarna att tillvarata sina intressen och rättigheter. Politiken kommer slutligen att urholka legitimiteten för arbetslöshetsförsäkringen och därmed för den generella välfärden. 10.1Obligatoriskt medlemskap i arbetslöshetskassa Regeringen aviserar i budgetproposition 2006/07:1 att medlemskap i arbetslöshetskassan ska bli obligatoriskt för alla som förvärvsarbetar. Det ska ersätta dagens indelning i grundbelopp för vissa arbetssökande som inte är medlemmar i någon a-kassa, och den inkomstrelaterade försäkringen för alla arbetssökande som är medlemmar i en a-kassa. Med regeringens politik ska alla förvärvsarbetande vara medlemmar i en a-kassa för att vara berättigade till arbetslöshetsersättning. Det finns många problem med att göra medlemskapet i arbetslöshetsförsäkringen obligatoriskt. Ett problem för arbetarrörelsen är att fackföreningarna och löntagarnas ställning försvagas. Dagens system går ut på att det finns en nära koppling mellan fackföreningen och arbetslöshetskassan, samt att a-kassan administreras av facket. Om medlemskap i a-kassan blir obligatoriskt för att man ska vara berättigad till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, som avgifterna till a-kassan och facket ökar, kommer många arbetstagare att säga upp sitt medlemskap i fackföreningen av ekonomiska skäl. Forskaren på befarar att LO kan förlora upp till var femte medlem, eftersom många väger nyttan mot kostnaden av det fackliga medlemskapet. Det är dessutom sannolikt att individer och hushåll med små marginaler i högre grad helt enkelt inte kommer att ha råd att betala medlemsavgiften, oavsett vilken nytta de anser sig ha av medlemskap i facket. Genom att a-kassan blir obligatorisk upphör den också att vara rekryteringsargument för fackföreningarna. Fler arbetstagare kommer att direktansluta sig till a-kassan utan att överväga medlemskap i fackförening. menar också att regeringens förändringar i a-kassan kommer att sätta igång en ond spiral inom fackföreningsrörelsen. När medlemsantalet minskar kommer antalet lokala fackklubbar att bli färre. Då kommer allt färre i kontakt med fackligt aktiva och förtroendevalda, vilket ytterligare försvårar för rekryteringen av nya medlemmar. (Medlemmar flyr när a-kassan höjs, nr 29, 2006). Det finns också en rad oklarheter kring hur det obligatoriska medlemskapet ska administreras, vilka som ska omfattas och vilka merkostnader som följer av ökad administration. TCO:s ordförande skriver i Hemställan till regeringen om att en utredning tillsätts för att lämna förslag till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen : En grundläggande fråga är vilka som ska omfattas av obligatoriet och hur ett sådant ska upprätthållas. Det obligatoriska medlemskapet i a-kassan kommer enligt TCO att medföra en betydande administrativ hantering. 10.2Avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa Regeringen aviserar i proposition 2006/07:1 att man ska återkomma till med en proposition om att egenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen ska öka med genom att en högre avgift till a-kassorna införs 2007. Regeringen aviserar också i proposition 2006/07:1 att utjämningssystemet för avgifter mellan arbetslöshetskassor ska avskaffas och att den höjda avgiften till a-kassan görs beroende av arbetslöshetsnivån och utgifterna inom a-kassans verksamhetsområde. Vidare föreslår regeringen att avdragsrätten för avgift till a-kassa och fackförening ska avvecklas. Borttagandet av avdragsrätten och höjningen av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen betyder att arbetstagare får betala högre avgifter till fackföreningen och a-kassan. var den genomsnittliga avgiften till a-kassan , och efter skatteavdrag 670kronor . De flesta a-kassor har månadsavgifter om ca 100kronor. Regeringens aviserade politik är att avgifterna till a-kassan ska höjas beroende på arbetslösheten inom varje yrkesområde. Avgiftshöjningen ska dock inte överstiga 300kronor . Med en a-kasseavgift på 300400kronor och slopad avdragsrätt kan ett medlemskap i a-kassan komma att kosta . Det innebär en femdubbling från dagens . Tillsammans med slopad avdragsrätt för fackföreningsavgift innebär det en totalkostnad om ca . Deltidsanställda kommer enligt vad som aviserats av regeringen att drabbas ännu mer orättvist, eftersom de kommer att få betala full avgift till a-kassan, trots att de är deltidsarbetslösa medan heltidsarbetslösa inte ska betala den förhöjda avgiften. Minst 200000 personer är deltidsarbetslösa och en majoritet, ca 170000 av dem är kvinnor, de flesta i lågavlönade yrken. Problemet med att många kan komma att lämna även a-kassan till följd av de chockhöjda avgifterna, är regeringens förslag om att göra medlemskap i a-kassan obligatoriskt. Lågavlönade, deltidsanställda och visstidsanställda personer som inte har råd att betala avgiften till a-kassan, kommer med regeringens politik att helt mista sin rätt till ersättning vid arbetslöshet. Det kommer leda till social utslagning och ekonomisk utsatthet. Regeringens försämringar bidrar alltså även på detta sätt till att öka de strukturella orättvisorna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. 11Utredning om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen De fackliga centralorganisationerna LO, TCO och har riktat skarp kritik mot regeringens förslagna försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. De menar att förslagen är illa förberedda och att det kommer bli svårt att i praktiken genomföra förändringarna redan från och med årsskiftet 2006/2007. Regeringsformen kap. 7 § 2 föreskriver att regeringen vid beredning av ärenden ska inhämta upplysningar från berörda myndigheter och sammanslutningar. I det aktuella fallet har de fackliga organisationerna fått en orimligt på sig att hinna bereda ärendet och uttala sig till regeringen. I en så allvarlig fråga, där utgången av ett förändrat försäkringssystem innebär en betydande ekonomisk förändring för många människor, är det anmärkningsvärt att regeringen inte gett mer tid åt organisationer och myndigheter att bereda ärendet på ett noggrant och metodiskt sätt. yrkar därför i enlighet med LO, TCO, och Arbetslöshetskassornas att regeringen ska tillsätta en utredning för att bereda de mer genomgripande förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen innan förslag lämnas till . Regeringen bör genom utredningen återkomma till med konsekvensbeskrivningar av de föreslagna förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen vad gäller socialbidragsutvecklingen, andelen privata tilläggsförsäkringar, ekonomiska effekter ur ett barnperspektiv, effekter på lägsta löner och fördelningseffekter. Alla fackliga centralorganisationer bör få tillfälle att medverka i en sådan utredning. Regeringen bör tillsätta en utredning om konsekvenserna av de aviserade förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen innan en proposition om arbetslöshetsförsäkringen lämnas till . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna.