ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sk274 · 2006-10-30 00:00:00 — Ändrade regler för avslutning av pensionskonto tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för avslutning av pensionssparkonto . Ett pensionssparkonto får jämlikt 58 kap. 32 § inkomstskattelagen avslutas genom en utbetalning under vissa i lagen angivna förutsättningar. Därutöver stadgas att sådan förtida utbetalning får äga rum om det i andra fall finns synnerliga skäl. är beslutande myndighet. Det ligger redan i uttrycket synnerliga skäl att möjligheten att medge en förtida utbetalning skall tillämpas restriktivt och endast förekomma i undantagsfall. Det finns all anledning att ifrågasätta denna restriktivitet, i all synnerhet som rekvisitet synnerliga skäl enligt uppgift tolkas olika i skilda delar av landet. I t.ex. situationer där en enskild hamnat i betydande ekonomiska svårigheter kan möjligheten till en förtida utbetalning innebära att konkurs eller utmätning undviks och personen i fråga på egen hand eller med hjälp av en skuld- eller budgetrådgivare klarar ut sin ekonomiska situation och inte blir ett fall för . Det måste ligga i samhällets intressen att så sker. Vi har redan alldeles för många personer, som hamnat i en skuldfälla och som dessvärre förblir gäldenärer hos kronofogdemyndigheten för evigt. Beaktas bör också den pågående diskussionen om att öppna möjligheter för en enskild pensionssparare att byta försäkringsbolag . Över huvud taget bör det i dessa sammanhang införas en betydligt flexiblare ordning, som skulle gynna såväl den enskilde som innebära ett ännu större intresse för detta samhällsnyttiga och långsiktiga sparande. En mycket mera nyanserad och för den enskilde acceptabel skrivning i den aktuella lagtexten är att byta ut synnerliga skäl mot särskilda skäl.
mot · GU02Sk275 · 2006-10-30 00:00:00 — Andrahandsuthyrning av del av bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefrihet för uthyrning av del av bostad. Det mesta vi behöver i samhället kan rimligt distribueras efter människors efterfrågan och tillgång på det önskade. En orsak till detta är att vi har en i många delar väl fungerande marknadsekonomi. Ett stort problemområde där tillgång och efterfrågan har synnerligen svårt att mötas är den politiskt överreglerade bostadspolitiken. Bostadsbristen är betydande på många håll. Det gäller inte minst i storstäder men också i universitets- och högskolestäder gamla såväl som nya. Många studenter som påbörjat sin utbildning står ännu utan bostad. Även om regeringen går från ord till handling i bostadspolitiken kommer det att dröja länge innan byggandet av exempelvis studentbostäder leder till färdiga bostäder. Enligt uppgifter från hyr av hushållen i ut en del av sin bostad . av hushållen uppger att de skulle vilja hyra ut om den ersättning de fick behålla efter skatt på uthyrningen var högre . Ett borttagande av skatten på uthyrning av privatbostad eller åtminstone ett höjt schablonavdrag skulle praktiskt kunna underlätta den akuta bostadsbristen. Vid lägre skatt för uthyrning av privatbostad skulle sannolikt tusentals nya bostäder skapas inte minst för behövande studenter. Det är en enkel åtgärd i avvaktan på att fler studentbostäder byggs och att hela bostadspolitiken får en fungerande inriktning. De statsfinansiella effekterna av denna slopade skatt, om inte verkligheten ser annorlunda ut jämfört med vad uppgifter från visar, är troligen försumbar eftersom mycket få hyr ut .
mot · GU02Sk276 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn om huruvida uttagsskatt även fortsättningsvis ska finnas på fastighetsarbete. Normalt betalar en arbetsgivare lön samt sociala avgifter och andra obligatoriska avgifter för en anställd person. Undantag från denna regel gäller vissa fastighetsägare, t.ex. kommunala bolag och bostadsrättsföreningar. Dessa fastighetsägare skall uttagsbeskattas, om man i egen regi utför vissa tjänster som avser fastigheten eller skötsel av denna. Fastighetsägaren betalar alltså extra skatt uttagsskatt. Denna beräknas på lön och sociala avgifter. Detta innebär en fördyrning av boendet. Systemet kan även medföra att färre fastighetsägare tillsvidaranställer fastighetsskötare. Fastighetsägare ska, även om verksamheten i övrigt inte är momspliktig, uttagsbeskattas om han/hon i egen regi utför vissa tjänster som avser fastigheten eller skötseln av den. Bestämmelsen syftar till en skattemässig likabehandling mellan att själv utföra eller att upphandla tjänsterna. Beskattningen avser arbeten som utförs i egen regi med egna anställda på den icke momspliktiga delen av fastigheten. De tjänster som skall beskattas är bl.a. arbeten avseende ny-, till- eller ombyggnad, reparationer, underhåll, lokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighetsskötsel. Administrativa arbeten är dock undantagna. Uttagsbeskattning görs om nedlagda lönekostnader, inräknat avgifter som grundas på dessa, för beskattningsåret överstiger . När gränsen uppnås ska beskattning göras på hela beloppet. På de momspliktiga delarna skall uttagsbeskattning inte göras. På gemensamma delar görs en proportionering efter skälig grund. Om fastighetsägare gör avdrag för ingående moms på material eller annan utrustning som förvärvats för de aktuella arbetena skall också värdet av dessa förvärv räknas in. Underlaget består av nedlagda kostnader, både direkta och indirekta, samt ränta på eget kapital. Direkta kostnader är t.ex. löner, sociala avgifter, pension och andra obligatoriska avgifter. De indirekta kostnaderna kan vara svåra att ta fram. Enligt schablon kan användas. När det gäller ränta på kapital som är bundet i anläggningstillgångar, exempelvis egna maskiner för fastighetsskötsel, kan schablonmässigt 0,av nedlagda kostnader läggas till. Vid tillämpning av huvudregeln har fastighetsägaren rätt till avdrag för ingående moms på kostnader som kan hänföras till uttagsbeskattningen. Underlaget består av lönekostnader, inberäknat skatter och avgifter. Då har fastighetsägaren ingen avdragsrätt för ingående moms. Denna regel är alltså betydligt enklare. Redovisning görs i skattedeklaration på egen rad eller i inkomstdeklarationen. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att frågan om huruvida uttagsskatt även fortsättningsvis ska finnas på fastighetsarbete utreds.
mot · GU02Sk277 · 2006-10-30 00:00:00 — Skatt för militär utlandstjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att att se över skattelagstiftningen för svenska militärer på utlandsuppdrag. Enligt det senaste försvarsbeslutet skall den svenska militärens utlandsengagemang bli en mer framträdande del av försvarets uppgifter. Just nu arbetar flera hundra svenska män och kvinnor med att skapa en bättre tillvaro och tryggare framtid för människor i några av dagens oroshärdar i allt från till och . De svenska militärer som deltar i utlandsuppdragen gör en värdefull insats. Det gäller både för de officerare vars deltagande är mer eller mindre obligatoriskt och för de som frivilligt söker utlandstjänst efter avslutad värnplikt. Deltagandet i uppdrag utomlands innebär frånvaro från familjen och hemmet. Som en naturlig följd av utlandsvistelsen ökar ansvaret för både hushåll och eventuella barn för den partner som stannar hemma. I stället för att göra saker tillsammans kan det kanske bli nödvändigt anlita hjälp med hushållsunderhåll eller något så enkelt som barnvakt. Ett utlandsuppdrag kan alltså innebära ökade kostnader på hemorten som bör kompenseras. Ett sätt att underlätta för de familjer som deltar i utlandsuppdrag är att öka de ekonomiska marginalerna, både för att kunna möjliggöra hjälp för den som stannar hemma och som ett sätt att i ekonomisk mening visa uppskattning för den tid och den uppoffring som internationella uppdrag innebär. betalar de anställda i utlandsstyrkorna kommunalskatt på sin lön trots att de är stationerade på olika platser i världen och inte kan ta del av service. För att förbättra villkoren för svenska soldater som har ett utlandsuppdrag bör man se över möjligheterna att införa en särskild skatt för dem. En metod som bör studeras närmare är en skatt enligt principerna för den gamla sjömansskatten som innebar en skattesats på ca 20procent. En annan metod som bör beaktas är ett särskilt avdrag för uppdrag i internationella styrkor.
mot · GU02Sk279 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om möjligheterna för ett införande av en beskattning av djurförsök i . har antalet djurförsök i stigit . ligger siffran på över 500 000 djur, främst råttor, kaniner, möss och marsvin. Många av dessa djur utsätts för fruktansvärda angrepp. ökar det folkliga motståndet mot plågsamma djurförsök. överlämnades 500 000 namnunderskrifter till , med kravet att EU:s kemikalietester skulle genomföras genom alternativ till djurförsök. Det är dock inte bara av etiska skäl som många förkastar djurförsöken, utan fler och fler människor börjar inse att djurförsöken även har ett flertal vetenskapliga brister eftersom det finns fysiologiska och anatomiska skillnader mellan arterna. Exempelvis är penicillin dödligt för marsvin och aspirin dödligt för katter. Ett antal forskare och läkare har börjat organisera sig i nätverk, som 1 000 doctors against vivesection i , för att öka anslagen till alternativ till djurförsök och möjliggöra för en mer vetenskaplig försöksverksamhet. Alternativen som de ofta pekar på är tester på odlade celler och datormodeller, vars resultat inom många försöksområden stämmer överrens med verkligheten i av fallen. För att motverka ökningen av antalet djurförsök har den nederländska djurrättsorganisationen tillsammans med konsultföretaget tagit fram tre modeller för att beskatta djurförsök. Förslaget skulle innebära att de företag och universitet som använder sig av djurförsök måste satsa en viss procent av sin forskningsbudget på utveckling och införande av djurfria försöksmetoder. Ökad forskning kring alternativ till djurförsök kan göra till en ledande nation på området. Med framtidens teknologi kommer alternativen till djurförsök förmodligen att utgöra en betydligt vetenskapligare forskningsmetod än plågsamma djurförsök. Proefdiervrijs förslag innebär en skatteväxling som inte bara gynnar djuren, utan även den medicinska forskningen. motiverar i sitt utskottsbetänkande /05:SkU23 sitt avslag till förslaget om skatt på djurförsök med följande: Utskottet har hävdat att all statlig verksamhet bör underkastas normal budgetprövning, och utskottet har därför konsekvent motsatt sig förslag som innebär en specialdestinering av skattemedel. Utskottet ser ingen anledning att frångå denna princip i detta fall och avstyrker motion Sk305. Jag anser att utskottet alltför stelbent avslår förslaget. Faktum är ju att antalet djurförsök inte minskar med det regelverk vi har och att nya tag måste till för att uppnå målet. Jag vidhåller därför mitt förslag om skatt på djurförsök. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Sk282 · 2006-10-30 00:00:00 — Företagsamhet och behovet av ekonomisk buffert tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ekonomisk buffert i företag och behovet av en reformering av den s.k. lex Uggla. Företagens villkor för framtida utveckling är beroende av goda möjligheter att klara risker och att kunna ta chanser för utveckling och investering. Företagarens och företagets lön för mödan känner man till först efter hand då verksamhetens resultat beräknas. God soliditet och ekonomiska buffertar krävs både för den löpande verksamheten och för framtida investeringar och risktagande. En god ekonomisk buffert skapar stabilitet och förtroende med utrymme att ta till vara affärsmöjligheter som dyker upp eller täcka förluster man inte räknat med. En lag som slår negativt mot företagandets villkor i detta avseende är den s.k. lex Uggla som sätter strikta gränser för hur mycket kapital som får ackumuleras i ett företag. Likvida kassamedel som går utöver konkreta och klara investeringsplaner betraktas som överlikviditet och beskattas hos företagaren som privatperson. För att förbättra företagandets villkor behöver handlingsfriheten ges vida ramar. Detta gäller också möjligheterna att bygga upp likviditet som behöver bli betydligt vidare. Företagets egen bedömning av behovet bör vara vägledande i betydligt högre utsträckning än vad som sker då bedömningen görs av med mycket strikta gränser.
mot · GU02Sk283 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten på kärnkraft. Trots att allianspartierna principiellt sett är mot produktionsskatter föreslås i budgeten ingen avveckling av effektskatten på kärnkraft. Effektskatten på kärnkraft är en absurd form av produktionsskatt, som betalas på kärnkraften oavsett om reaktorn producerar el eller inte. Den är en klar konkurrensnackdel för elproduktion producerad i och bidrar till att upprätthålla höga elpriser. betalas ca 3,5 miljarder i effektskatt, motsvarande ca per kWh. Inget annat elproduktionsslag är belagt med en sådan straffskatt. Med den nivå effektskatten har påverkar den investeringsviljan och möjligheten att öka effektuttaget i svenska reaktorer. Detta beroende på såväl skattens faktiska nivå som på den oförutsägbarhet i de långsiktiga förutsättningarna som skapas av detta godtyckliga skatteuttag. Uteblivna investeringar översätts snabbt i högre elpriser. Detta försämrar kraftigt konkurrensförmågan för den energiintensiva industrin i . När klimatförändringarna och koldioxidutsläppen är de allt överskuggande miljöproblemen bör man ej öka dessa problem genom att medvetet minska förutsättningarna för mesta möjliga effektuttag ur befintliga kärnkraftsreaktorer. Ökad elproduktion från kärnkraft innebär minskad elproduktion med kolkraft. Kärnkraften är tillsammans med vattenkraften det enda storskaliga elproduktionsalternativet som inte bidrar till koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. Effektskatten har en hämmande effekt på produktionen av kärnkraft. Detta bör ges regeringen till känna. avskaffades den så kallade tankeförbudsparagrafen, det vill säga förbudet mot att forska kring kärnkraft. Detta ger nu nya möjligheter att se på kärnkraftens framtid. I vår omvärld pågår en omfattande planering för utbyggnaden av kärnkraft. I byggs just nu en ny reaktor, den femte, och beslut om en sjätte reaktor är på gång. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Sk284 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att återinföra en enhetlig momssats. har ett lapptäcke av olika momssatser. Det är olika moms på mat, kultur, böcker, vissa delar av byggandet etc. Det är uppenbart att detta ibland nästan leder till problem med var gränsen för den ena eller andra momssatsen skall dras. Ett exempel på kulturens område är att konserter beskattas med den låga kulturmomsen medan musik som spelas till dans beskattas med en högre momssats. Konserter anses vara kultur, vilket t.ex. inte dansbandsmusik anses vara. Den som lånar sina böcker på bibliotek drabbas, om än indirekt, av hög moms. Den som köper böckerna i en affär gör det inte. Listan på märkliga gränsdragningar kan göras lång. Problemen med differentierade skattesatser är flera. För det första bidrar de till oklarheter. Detta leder till att människor får allt svårare att bedöma följderna av sitt agerande och kan även inbjuda till skatteplanering eller fusk. Även kostnaderna för att administrera olika nivåer på omsättningsskatten blir större. För det andra borde det vara främmande för ett liberalt västland att skattevägen försöka styra människors konsumtion. Det är en sak att droger och andra direkt hälsovådliga njutningsmedel drabbas av s.k. straffskatter, men en helt annan att i övrigt försöka styra konsumtionen. När momsen sänkts för enskilda varor eller tjänster har det heller inte varit konsumentperspektivet som stått i förgrunden. Det är mäktiga producentintressen som tryckt på och slutligen avgjort. Av de skäl som angetts ovan anser inte jag att olika momssatser skall gälla för olika former av konsumtion. Regeringen bör därför påbörja ett arbete för att införa en enhetlig momssats.
mot · GU02Sk285 · 2006-10-30 00:00:00 — Verksamhet som bedrivs av stiftelser och föreningar utan vinstsyfte tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda skattebefriandet av allmännyttig verksamhet som bedrivs av stiftelser och föreningar utan vinstsyfte. Det finns i en lång rad s.k. fromma stiftelser och ideella föreningar som bedriver allmännyttig verksamhet och gör en stor samhällsinsats. Dessa tillhör den sociala ekonomin. behöver att den sociala ekonomin utvecklas och att människors fria initiativ och ansvarstagande får uppbackning från det allmänna. Den sociala ekonomin behöver drivas på för att skapa ett sunt och stabilt ekonomiskt hållbart samhälle. Därför är det viktigt att inte försvåra för allmännyttig, icke vinstdrivande verksamhet genom att beskatta den. Det handlar om att kunna fondera medel i verksamheterna för att verksamheten ska ha ett eget kapital och för att det ska finnas utvecklingsmedel när verksamheten behöver det. Det kan handla om investeringar i byggnader, inventarier eller personalutveckling. Det finns i skattelagstiftningen en rad skattefria subjekt, såsom barns och ungdoms vård och fostran, understöd för undervisning osv. Lagstiftningen behöver förtydligas så att en rad allmännyttiga verksamheter inom den sociala ekonomin, friskolor, handikappinstitutioner osv. inte ständigt måste leva i osäkerhet och/eller vara involverade i skatteprocesser. Det behöver bli tydligt att allmännyttig verksamhet som bedrivs utan enskilt vinstsyfte är kvalificerat skattefri samt att vård av barn, ungdomar och vuxna räknas till dessa skattefria ändamål. Detta måste utredas i syfte att skapa tydliga regler i syfte att skattebefria dessa verksamheter.
mot · GU02Sk286 · 2006-10-30 00:00:00 — Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer upp till ett halvt basbelopp. Om man vill sätta fart på den ideella sektorn i , så är det av stor vikt att det blir möjligt för alla, särskilt kapitalstarka företag och privatpersoner, att aktivt bidra ekonomiskt till den ideella verksamheten. Att utreda införandet av en avdragsrätt upp till ett halvt basbelopp för såväl privatpersoner som företag för gåvor till ideella organisationer skulle stärka viljan hos både företag och privatpersoner att aktivt stödja dessa organisationer ekonomiskt, vilket i sin tur skulle stärka samhället i stort och frivilligsektorn i synnerhet. Det skulle vara en tydlig signal från statens sida att frivilligsektorn är önskvärd, prioriterad och behövd.
mot · GU02Sk287 · 2006-10-30 00:00:00 — Avdragsrätt för gröna eller sociala investeringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda avdragsrätt för gröna och sociala investeringar. Att vända samhällsutvecklingen mot en långsiktigt hållbar inriktning innebär stora investeringar. Den finansiella marknaden är ofta konservativ i sin riskbedömning och inte villig att ta stora risker. Om man ändå tar dessa risker förväntar man sig i gengäld höga räntor för att kompensera för riskerna. Men det finns alternativa sätt att gynna den ekologiska utvecklingen och täcka investeringsbehovet. Den ekologiska utvecklingen i tog riktig fart när staten bestämde att en viss del av det som människor eller företag placerade i gröna fonder blev skattemässigt avdragsgillt. Även i har man avdragsrätt för Initiatives, s.k. CITR (se även . Genom att använda instrumentet skattemässig avdragsrätt kan staten få en helt annan utväxling på pengarna för önskvärd utveckling, än om man använder instrumentet bidrag. Det skulle ge skjuts till utvecklingen av de nödvändiga investeringar i miljövänlig energiteknik respektive social ekonomi som behövs i . Detta stämmer dessutom bra med EU:s nya paroll: Lend instead of Give, alltså Från bidrag till lån (se ). Regeringen bör därför skyndsamt utreda möjligheten av en avdragsrätt för gröna och/eller sociala investeringar.
mot · GU02Sk289 · 2006-10-26 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution beslutar att avslå regeringens förslag dels om nya mål för politikområdet Skatt, tull och exekution, dels om upphävande av nuvarande mål för politikområdet. anvisar med följande ändring i förhållande till regeringens förslag anslag 3:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställning: Skatt, tull och exekution Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Förtroendet för skattesystemet och förtroendet för att kan säkerställa att enskilda och företag betalar den skatt de skall är av betydelse för att målen för verksamheten skall kunna uppnås. Utgångspunkten för skattekontrollverksamheten är att den skall vara synlig och inriktad på att ge största möjliga preventiva effekt. De mål för politikområdet Skatt, tull och exekution som den dåvarande beslöt om med anledning av budgetproposition bör ligga fast. bör därför avslå regeringens förslag om nya mål för politikområdet Skatt, tull och exekution. För gäller vidare att säkerställa att fastställda skatter och avgifter betalas och att det görs inom utsatt tid. Att bekämpa skatteundandragande och skattefusk är en viktig uppgift för samhället och inte minst för . Även om uppbördsförlusterna räknade i procent är låga och har haft en gynnsam utveckling , handlar det om mycket stora belopp i kronor räknat. Medborgares och företags förtroende för skattesystemet och bygger även på att regelverk och handläggningsprocedurer är rationella, tydliga och förståeliga. Många fel i exempelvis deklarationer måste fortfarande rättas till. Till viss del kan dessa fel bero på komplicerad lagstiftning, alltför krångliga regler, svåra blanketter eller information som är svår för den enskilde att förstå. Regelförenklingar är därför av största vikt för såväl enskilda som företag och för det interna arbetet inom . Mot denna bakgrund anser att anslag bör tillföras medel som säkerställer att myndigheten även fortsättningsvis kan erbjuda en bra service till allmänhet och företag. Det är också viktigt att få medborgarna att känna förtroende för rättssäkerhet och rättstrygghet i systemet. Vårt förslag är därför att anslaget till verksamhet höjs med 75miljoner kronor. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna.
mot · GU02Sk290 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att skjuta upp reavinstbeskattning. Svenskt lantbruk står inför stora utmaningar och konkurrensen blir allt hårdare. Det finns olika vägar att möta den hårdnade konkurrensen, en väg är via strukturrationalisering. För att fortsatt ha en svensk livsmedels- och energiproduktion som ger öppna landskap i krävs goda villkor för att genomföra rationaliseringar. Skapandet av bärkraftiga enheter är en grundförutsättning för att långsiktigt garantera en god utveckling för den gröna sektorn. Ett vanligt sätt att storleksrationalisera är att köpa eller arrendera till ytterligare mark. Av praktiska skäl krävs att denna mark ligger inom rimligt avstånd från huvudgården. Vill man däremot byta upp sig i gårdsstorlek stöter man på problem. När du säljer en fastighet för att kunna finansiera köpet av en större enhet tvingas du att betala reavinst på den sålda fastigheten. Detta gör att man dräneras på kapital som man annars hade kunnat investera i den nya fastigheten. Detta gör att duktiga entreprenörer tvekar när möjlighet att byta till annan brukningsenhet dyker upp. Jag anser att så länge intäkten från försäljningen återinvesteras i annan jordbruksfastighet skall det finnas möjlighet att skjuta upp reavinstbeskattningen. Detta skulle sannolikt innebära att fler såg chansen att utveckla sina företag och därmed skapa fler riktiga jobb.