mot · GT02Fi11 · 2006-05-02 00:00:00 — Tillsammans med full etableringsfrihet, så att det är tillåtet för personal, föräldrar eller privata entreprenörer att starta barnomsorgsverksamhet, blir det möjligt för alla att välja den barnomsorg som passar bäst. Genom att barnomsorgspengen följer valet av omsorg för barnet blir det också möjligt att välja barnomsorg i t.ex. grannkommunen för den som pendlar. Föräldrarna kan använda barnomsorgspengen för att anlita barnomsorgstjänster hos godkända barnomsorgsgivare. Barnomsorgspengen ska kunna delas, dvs. användas för att betala barnomsorgstjänster hos mer än en omsorgsgivare. En verklig mångfald innebär utrymme för väsentligt annorlunda former än traditionell barnomsorgsverksamhet, samt att föräldrar, släktingar, grannskap och föreningsliv kan vara delaktiga i att skapa barnomsorgen. Det innebär också bättre möjligheter att anpassa verksamhet efter barn med särskilda behov, såsom t.ex. funktionshinder eller allergier, samt att driva barnomsorg även på mycket små orter. En verkligt attraktiv lösning, som möjliggörs genom förslaget, är två-, tre- eller fyrfamiljslösningar, där föräldrarna turas om att sköta omsorgen om familjernas barn. har kommunerna ansvaret för att tillgodose föräldrars behov av barnomsorg. De samlade kostnaderna för denna barnomsorg (undantaget fritidshem) uppgick till som finansieras inom ramen för kommunernas verksamhet, med ett tillskott på omkring 2 miljarder i avgifter från föräldrarna. Vid ett införande av en nationell barnomsorgspeng ska kommunernas andel av kostnaderna växlas över från kommunerna till staten genom reducering av statsbidrag till kommunerna eller genom överförande av andra ekonomiska åtaganden till kommunerna. Kommunerna ska vid denna växling få behålla medel som motsvarar deras kostnader för tillsyn av barnomsorgen. Ett införande av en nationell barnomsorgspeng innebär att kommunerna löses från sitt ansvar för att garantera föräldrar rätt till barnomsorg. Genom införandet av barnomsorgspengen ges föräldrar ett kraftfullt efterfrågeinstrument som är kopplat till en utvidgad etableringsfrihet för en stor bredd av barnomsorgsutförare. Vi bedömer att detta ger förutsättningar för en fungerande marknad där utbud och efterfrågan på barnomsorg kommer att ha betydligt lättare att finna en balans än vad dagens kommunalt reglerade utbud lyckats med. Den nationella barnomsorgspengen bör genomföras stegvis eftersom kommunerna måste ges tid att anpassa sina driftsformer och eventuellt öka andelen privat och alternativt utförd barnomsorg. I det första steget ska barnomsorgspengen enbart uppgå till hälften av den fullt utbyggda nivån medan kommunerna får en motsvarande minskning i sina statsbidrag. En full utbyggnad av barnomsorgspengen kommer att kräva , men möjligen . 7.2Kunskap är vägen till social utjämning 7.2.1En skola för livslångt lärande vill investera i kunskap på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. Kunskap är grunden för ett minskat utanförskap och en ökad delaktighet i samhället. Utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. tror på en utbildning där individens behov står i centrum, vilket i förlängningen också innebär en ökad valfrihet och delaktighet när det gäller utbud och möjligheter. Kunskap innebär makt att förändra och påverka samhället i stort, men också makt att kunna göra sina egna val. Vår dröm om framtidens skola består av en högkvalitativ skola både när det gäller praktik och teori och där dessutom ingetdera av detta värderas högre än det andra. I dagens, och kanske än mer i framtidens, samhälle kommer den svenska konkurrenskraftens betydelse ständigt att öka. Därför innehåller dröm också det livslånga lärandet, där människor kan fylla på med kunskap hela livet. För att fungera i den globala värld vi nu lever i måste det ställas höga krav på utbildning. Undervisning på alla nivåer bör genomsyras av ett globalt perspektiv där demokrati och tolerans är grundläggande värderingar. Globaliseringen för också andra aspekter med sig där t.ex. vikten av tekniska lösningar är stor. har en vision om en skola där skaparglädje uppmuntras och nya innovativa tankar stimuleras. Ramar och kramar i skolan För att eleverna i grund- och gymnasieskolan ska lyckas krävs det både ramar och kramar, dvs. både förebyggande och uppföljande arbete. Därför är det viktigt att det sker en omfördelning av resurserna i skolan, så att det satsas större under de tidiga skolåren än vad som görs . Tidiga insatser är det enda sätt på vilket man kan komma till rätta med de kunskapsluckor som finns hos många av dagens äldre elever. Regeringen försöker gång på gång att halvhjärtat förbättra kvaliteten i den svenska skolan genom att lappa och laga med en rad små, spretiga och kortsiktiga anslag. Detta ligger inte i linje med ambition om hur vi förbättrar den svenska skolan. Vi kräver i stället långsiktiga och kraftfulla insatser som leder till att eleverna faktiskt stärker sina kunskaper. Tidiga insatser och tydlig utvärdering behövs. En individuellt anpassad skola med flexibel skolgång, individuella utvecklingsplaner och stöd är viktiga faktorer. Vi föreslår också en läsa-räkna-skriva-satsning på som sätts in . Det finns ett oerhört stort behov av att tidigt stärka elevens kunskaper. Många problem i dagens skola uppstår när eleverna kunskapsmässigt halkar efter i ett tidigt skede av skolgången. Om eleverna tidigt är väl förberedda genom att kunna läsa, räkna och skriva kommer de också att bättre klara sig under de senare skolåren och i sitt framtida arbetsliv. I är det många elever som har ont i magen när de går till skolan för att de oroar sig över något. Andra kanske inte kan somna när de vet att en skolvecka ligger framför dem. Vissa elever kan inte koncentrera sig för att de sitter för mycket stilla. Därför vill göra en ekonomisk prioritering för att förbättra barns fysiska och psykiska hälsa. politik bottnar i att så många beslut som möjligt ska ligga så nära människan det är rimligt. Därför föreslår att kommunala friskolor blir en större del av det svenska skolsystemet. Då kan lärare, skolledare, föräldrar och elever i större utsträckning påverka verksamheten i skolan i stället för att besluten fattas på en högre nivå än nödvändigt. Men en god folkbildning får vi ett rikt medborgarinflytande. Utöver det egenvärde som folkbildningen har i att människor tar till sig nya kunskaper, har folkbildningen ett mervärde i att när människor samlas kan kreativiteten växa och nya idéer komma fram. Att människor får möjlighet att göra något som känns meningsfullt och intressant på sin fritid är i det närmaste en nödvändighet för människors välbefinnande. Här spelar folkbildningen en stor roll i att förbättra den svenska folkhälsan. Folkbildningen har också en viktig integrationsskapande roll som måste tillvaratas. Det görs även insatser som gagnar funktionshindrade. Vi menar att det är nödvändigt att samhället underlättar medborgarinflytandet och stärker folkbildningen, vilket förutsätter en medveten ekonomisk prioritering. Det är därför med stor glädje som noterar att regeringen nu ökar medlen med , vilket motsvarar den omfattning som tidigare föreslagit. Globaliseringen har lett till snabba omvandlingar i svensk ekonomi och på svensk arbetsmarknad. Detta ställer högre krav på individers förmåga att snabbt ställa om sin kompetens, vidareutbilda sig och starta eget företag. Utbildningsnivån får därmed en allt större betydelse för individens möjligheter att både få och behålla ett arbete. Ofta kombineras kontinuerlig kompetensutveckling med yrkesverksamhet. arbetar för att sökandet efter kunskap inte ska vara reserverat för ungdomsåren och inte bero av var man väljer att leva sitt liv. Det måste därför finnas ett generöst system för individuellt kompetenssparande så att möjligheten till ett livslångt lärande underlättas. anser att det är viktigt att underlätta även för dem som vill finansiera sin utbildning utan att behöva ta lån, särskilt eftersom återbetalningstiden för studielån blir mycket kort för de personer som är äldre. Tillgång till riskkapital, alltså pengar att investera i ett företag, är en av de faktorer som håller tillbaka företagsamheten, skapandet av nya jobb och individers möjlighet att sadla om från arbetstagare till egen företagare. För att starta ett företag eller bygga ut ett existerande företag krävs det ofta mycket pengar. Möjligheten till riskkapital är därför oerhört viktig eftersom det ofta kan vara väldigt svårt för företagare att t.ex. få ett banklån. vill införa ett individuellt skattefritt s.k. nystartskonto. Förslaget ger möjlighet för såväl arbetsgivare, arbetstagare som egenföretagare att skattefritt spara i syfte att möjliggöra för individers kompetensutveckling och att starta eget företag. 7.2.3Högre utbildning och forskning Om ska klara sig väl i en alltmer globaliserad ekonomi är det av största betydelse att vår högre utbildning håller högsta kvalitet och utbildar en stor del av varje årskull. Den högre utbildningen måste förmå att rekrytera ur alla befolkningsgrupper, oavsett social och etnisk bakgrund och i alla delar av landet. Utbyggnaden av högskolor och universitet skedde i hög grad med medverkan och har lagt en bra grund för en bredare rekrytering. Kvaliteten har dock till viss del blivit lidande genom att regeringen låtit anslagen till högre utbildning urholkas. Tillsammans med de övriga partierna i har lagt fast principerna för en ny politik för den högre utbildningen. Vi vill satsa på att säkra kvaliteten och minska den politiska styrningen av lärosätena. Om makten över högskolorna tillåts växa underifrån från lärare, forskare och studenter så förbättras möjligheten att fatta rätt beslut och finna välfungerande samarbete med näringsliv och övriga samhället. har motsatt sig regeringens förslag om nya högskoleplatser som huvudsakligen ska inrättas av arbetsmarknadspolitiska skäl. Vi vill i stället använda en del av dessa medel för att stärka kvaliteten i utbildningen. Vi vill också tillskjuta extra resurser för att inrätta fler doktorandtjänster. Alla forskarstuderande ska i princip erbjudas en doktorandplats. Det är av stor betydelse både för genomströmningen och för kvaliteten på utbildningen. Svensk forskning har ur ett historiskt perspektiv varit mycket framgångsrik och i högsta grad bidragit till ett framgångsrikt näringsliv. Inom medicinska och tekniska forskningsområden har starka kluster av forskningsintensiva företag och akademisk forskning av hög internationell klass uppkommit. Det finns dock allvarliga tecken på att svenska forskningsmiljöer nu förfaller och tappar mark jämfört med forskningscentra i andra länder. Forskare inom medicin, bioteknik m.m. flyttar i betydande utsträckning utomlands eftersom möjligheterna att bedriva forskning i upplevs som begränsade och bättre villkor erbjuds på andra håll. Regeringen har låtit forskningsanslagen urholkas genom ofullständig uppräkning av anslagen. och har kommit överens om att stärka resurserna till forskningen. Satsningen ska syfta dels till att stärka hotade forskningsmiljöer av nationellt intresse (framför allt medicin, bioteknik och miljöteknik), dels ge förutsättning för framgångsrika forskningsmiljöer vid de mindre och medelstora högskolorna att utvecklas. Situationen för den svenska forskningen måste följas noggrant, och det kan inte uteslutas att ytterligare ökningar av forskningsanslagen kan visa sig angelägna. För att nå framgång i arbetet med sjukskrivningarna är det av största vikt att arbetslinjen tydligt görs till sjukförsäkringens mål. Sjukförsäkringen måste reformeras så att det blir förmånligt att gå tillbaka till att arbeta. Det är också viktigt att socialförsäkringarna förändras så att det stimulerar till nyföretagande och företagande. steg antalet personer som var frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukskrivning och förtidspensionering kraftigt. Regeringen misslyckades med att möta denna uppgång med uppföljning och rehabilitering, vilket medförde att många gick sjukskrivna så länge att de helt tappade fästet på arbetsmarknaden. För att hyfsa statistiken inledde regeringen en operation sopa-sjukskrivningarna-under-mattan, dvs. en massiv ökning av antalet förtidspensioneringar. Att regeringen, som den parkerade 6000070 000 människor i ett permanent utanförskap med en ersättningsnivå om 64procent av inkomsten, anklagat de borgerliga partierna för att vilja sänka ersättningsnivåerna är ett hyckleri av första graden. har ohälsotalen långsamt börjat minska. Detta har delvis skett på grund av förändrade attityder. har också blivit betydligt hårdare i sin bedömning av sjukskrivningsfall. I många fall har detta varit berättigat, men det förefaller som om det börjat gå för långt. Många personer som saknar förutsättningar att komma tillbaka i arbete förklaras arbetsföra av utan att de accepteras som arbetssökande på arbetsförmedlingen. slutar det med att de hamnar i socialbidragsförsörjning. Ingen vinner något på att personer utan förutsättningar för eget arbete bollas mellan olika myndigheter och bidragssystem. Aktuella rapporter vittnar om att kaoset i arbetet med rehabilitering som kritiserades hårt inte har åtgärdats. Trots att antalet långtidssjukskrivningar har ökat dramatiskt är antalet rehabiliteringsinsatser i princip oförändrade. Bara 9procent av dem som varit sjukskrivna har genomgått en samordnad rehabilitering. Dessutom är det bara hälften av de sjukskrivna som vet vem som är deras kontaktperson på . Trots att åtskilliga studier visat att rehabiliteringsåtgärdernas effektivitet är starkt beroende av att de sätts in snabbt tar att få rehabinsatser om man över huvud taget får det. Kontakterna med sjukskrivna präglas av dålig kontinuitet och brister både i rutiner och bra bemötande. anser att enbart skärpta krav inte är tillräckligt för att varaktigt minska kostnaderna för ohälsan. På kort sikt vill vi radikalt förbättra rutiner och insatser när det gäller uppföljning och rehabilitering av sjukskrivna. Vi har länge förordat en rehabgaranti med rätt till personlig plan och en fast kontaktperson en rehablots. är vi överens med de andra partierna i alliansen om hur en rehabgaranti ska se ut. Aktiva sammansatta rehabiliteringsinsatser och ett snabbt agerande vid sjukskrivningar ger positiva effekter för individen jämfört med passivitet. Jämfört med dagens situation med relativt hög grad av passivitet ger förstärkt rehabilitering minskat antal sjukdagar och minskade aktivitets-/sjukersättningar. I korthet vill och vidta följande åtgärder för att skapa en uppföljnings- och rehabgaranti: Inför en fungerande och flexibel finansiell samordning Principen är att medel reserverade till bidrag omvandlas till aktiva åtgärder i ett samarbete mellan och andra myndigheter såsom /regionen, arbetsförmedlingen och kommunernas socialtjänst. Vänsterkartellen införde 2004 ett regelverk för finansiell samordning men dess nuvarande utformning försvårar de flesta former av finansiell samordning, som visat sig framgångsrika. Vi anser att det krävs en möjlighetslagstiftning som utgår från lokala behov. Det är också en naturlig utveckling att låta hälso- och sjukvården ta ett större ansvar för sjukpenningskostnaderna. kan en viss andel av en eventuell minskning av sjukpenningskostnaderna tillföras hälso- och sjukvården. På så sätt kan drivkrafterna bli starkare för hälso- och sjukvården att mer systematiskt arbeta för att prioritera sjukskrivningsprocessen och tillhandahålla en effektiv rehabilitering. Rätt till rehabilitering lagfästs skyldighet att vara aktiv En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. Individen ska ha skyldighet att delta i aktiv rehabilitering och rätt att bli erbjuden rehabiliteringsstöd. Individen ska ges ett reellt inflytande i rehabiliteringsprocessen genom att han eller hon får vissa lagfästa rättigheter mot och rehabiliteringsaktörer. Om kravet på att delta aktivt i rehabiliteringen inte uppfylls ska det påverka ersättningen, såvida inte särskilda skäl föreligger. Preciserade friskintyg i stället för sjukintyg Sjukintygen bör byta perspektiv och i större mån fokusera på det friska. Därför bör de kallas friskintyg. Läkaren bedömer arbetsförmågan i förhållande till arbetsplats och arbetsuppgifter såväl vid den första sjukskrivningen som vid senare sjukskrivningar. Läkare som låter bli att följa de nya reglerna kan förlora rätten att skriva läkarintyg som underlag för försäkringsersättningar. Så sker i . För att läkaren ska kunna göra en medicinsk bedömning av arbetsförmåga krävs det kunskap om arbetsförhållanden för den som söker sjukintyg. tillhandahålls dessa uppgifter enbart av den som söker sjukintyget. På grund av sekretesskydd kan en läkare inte kontakta arbetsgivaren utan den försäkrades medgivande eller genom honom/henne. Vi anser att läkare alltid ska efterfråga mer utförlig beskrivning av arbetsuppgifter av den försäkrade samt när så krävs be att få tala med arbetsgivaren. Om den försäkrade inte bistår i detta avseende bör detta framgå av intyget. En koordinator på som driver processen framåt Vi föreslår att varje person som varit sjukskriven ska ha en koordinator. Koordinatorns uppgift är att självständigt driva på och följa rehabiliteringsprocessen och ha kontakten såväl med den sjukskrivne, som dennes arbetsgivare och med vården. Koordinatorn kan bland annat upphandla rehabiliteringstjänster för den sjukskrivnes räkning. Arbetsgivarna kan få hjälp av koordinatorer med stöd i såväl arbetsanpassning som i det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen. Koordinatorn är en ny typ av tjänst, och ny typ av kompetens kommer därför att behövas. Till viss del kan befintlig personal rekryteras men också nyanställningar kommer att behövas. Vi bedömer att ca 300 nya tjänster bör tillsättas i ett första steg. Värt att notera är dock att försök med en liknade typ av verksamhet har visat att den totala arbetsbördan för inte blev större. I ett första skede krävdes visserligen fler insatser, men arbetsbördan minskade efterhand då ett ökat antal personer kom tillbaka i arbete snabbare. Arbetsgruppen föreslår att rehabiliteringsutredningen bör göras efter fyra veckors sjukskrivning eller tidigare om individen själv begär det. Om rehabiliteringsprocessen kan komma i gång tidigare kan man minska mycket av den tid som den sjuke är passivt sjukskriven i nuvarande ordning. Arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringsutredning tas bort Den nuvarande ordningen att arbetsgivaren alltid ska inkomma med rehabiliteringsutredning fungerar inte. Arbetsgivare med få anställda har ofta inte kunskapen för att göra det. I vissa fall är det känsligt att arbetsgivaren utreder, och för vissa personer är lösningen inte alls att gå tillbaka till den gamla arbetsplatsen. Nästan var fjärde arbetstagare saknar dessutom en traditionell arbetsgivare som kan utföra utredningen. Ansvaret bör i stället läggas på och koordinatorn. Men även om arbetsgivaren inte längre har ett ansvar för utredningen kvarstår dock ansvaret att lämna nödvändiga uppgifter och information till . På vill reformera alla de försäkringar som gäller täckande av inkomstbortfall i arbetslivet på grund av sjukdom, skada och arbetslöshet. Vi vill införa en samordnad arbetslivsförsäkring där sjukdom och arbetslöshet behålls som kriterier för den sociala försäkringen, men där de ger samma ersättning och följs upp och åtgärdas med ett helhetsperspektiv på individens förutsättningar och problem inom samma organisatoriska tak. Lokala arbetslivskontor ska upprättas i stället för dagens arbetsförmedlingar och sjukförsäkringar. Dessa kontor kan med fördel bedrivas på entreprenad. 7.4En tillgänglig hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården ska präglas av ett förebyggande perspektiv där insatserna organiseras med individen i centrum och med utrymme och respekt för hennes eller hans delaktighet. Hälso- och sjukvård ska finnas nära och dagens kökultur ersättas av en kultur som är inriktad på snabb tillgänglighet, korta köer, medarbetarnas engagemang och entreprenörskap och flexibla lösningar. Att ha nära tillgång till hälso- och sjukvården är en viktig trygghetsfaktor. Det underlättar ett flexibelt arbetssätt och bidrar till att minska köerna. Närhet underlättas av en fast läkarkontakt och gör det lättare för dem som behöver sjukhusvård att hålla kontakt med anhöriga. Därför ska alla medborgare ha rätt till en fast vårdkontakt som både kan hjälpa och ge råd till patienten liksom lotsa denne till den vård som patienten har behov utav. Med hjälp av hälsonätet och hälsopasset standardiseras och integreras journalsystemen så att patienter kan åka till den vårdgivare de väljer utan att mötas av administrativa hinder såsom saknade journaler, vilket även kan leda till felbehandlingar när patientens sjukdomshistoria saknas. Små vårdenheter är ofta kostnadseffektiva och har en god kvalitet. Genom en ökad användning av telemedicin och genom ett målmedvetet arbete för att utveckla den småskaliga vården ska vi underlätta för de små enheterna. Ingen ska behöva köa till vården. En skärpt nationell vårdgaranti ska införas för att ingen ska behöva vänta på att få vård. Om inte kan ge vård inom en månad ska patienten kostnadsfritt kunna besöka vilken vårdgivare som han eller hon vill privat eller offentlig, i eller i annat EU-land och få resa och omkostnader betalda av . Genom denna garanti kommer vårdgivarna att arbeta för att korta ner köerna. Dessutom kommer vårdgivarna att samarbeta bättre när varje landsting och varje vårdgivare inte längre kommer vara en isolerad ö och stimulera uppkomsten av en välfungerande vårdmarknad. Faktum är dock att så länge vården är en monopoliserad marknad kommer inte tillgänglighetsproblemet att lösas. Därför måste en startlag införas för att öppna för en reell mångfald av vårdgivare. Dock kan man inte tumma på kravet att vården är och ska vara offentligt finansierad. Patienten ska ha rätt att fritt välja en fast allmänläkare eller sjuksköterska i primärvården och därmed slippa att ständigt byta läkare. Denna fasta patientkontakt ska vara en förtroendefull första kontakt och hjälpa patienten att snabbt på tillgång till mer specialiserade vårdinsatser. Snabb kontakt med den nära vården är oerhört viktigt för den fortsatta behandlingen. Därför måste köerna i närvården försvinna. Ohälsan måste förebyggas; vården måste därför ha en tydlig hälsoorientering. Mycket pengar och lidande kan besparas om kulturen i vården vänds så att det förebyggande och hälsofrämjande arbetet utökades. Dessa insatser ska vara grunden i hälsovården. Genom att vården låter patienten vara delaktig och förstå sin behandling kan patienten bättre ta tillvara sin egen hälsopotential. Ett friare regelverk för finansiell samordning innebär att investeringar i hälsa kan få högre prioritet i landstingens budgetar. Ett nationellt hälsonät med enhetliga, elektroniska journaler, personligt elektroniskt hälsopass och öppna kvalitetsregister ska införas. Hälsopasset ska innehålla patientens journaler, hjälpa patienten att kontakta sina vårdgivare och ska ge patienten en säker information om hur han eller hon kan förbättra sin hälsa. Med hjälp av hälsonätet och hälsopasset standardiseras och integreras journalsystemen så att patienter kan åka till den vårdgivare de väljer utan att mötas av administrativa hinder såsom saknade journaler, vilket även kan leda till felbehandlingar när patientens sjukdomshistoria saknas. Patientens delaktighet i sin egen hälsa främjas även. Vården för de äldre måste förbättras, när man blir gammal ska man ha rätt till en värdig vård och äldreomsorg. Samarbetet mellan vården, och serviceboenden måste förbättras. Alla som fyller ska få ett hembesök av läkare och sjuksköterska för att undersöka och diskutera hälsan. Den särskilda äldresjukvården geriatriken måste värnas. Stödet till anhörigvårdare måste också bli bättre. Vården ska hålla hög kvalitet.