mot · GU02Kr315 · 2006-10-30 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och att få uttrycka sig fritt. För de gröna är ett rikt och mångfasetterat kulturliv nyckeln till mänsklig livskraft. Därför är kultur något som alla måste ha rätt till. Barn och ungdomar formas utifrån vad samhället anser vara viktigt. vill därför klart och tydligt visa att kultur i alla dess former är något samhället prioriterar. ser satsningar på kultur som förebyggande investeringar för att motverka olika samhällsproblem, som social utslagning och medicinska problem. anser att det åvilar den offentliga sektorn, kommun, landsting och stat att ta ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsett ålder, ekonomi och utbildningsnivå. Allra mest värnar vi barnets rätt till att aktivt kunna delta i kulturlivet och menar att det inte får vara en kostnadsfråga. Varje barn, oavsett var hon bor eller vem hon är, ska ha tillgång till att exempelvis delta i musik- eller kulturskola. Vi menar att staten har ett ansvar för åtgärder som kan öka incitamenten för kommunerna att bredda sin uppsökande verksamhet för att nå större grupper av barn på till exempel musik- och kulturskoleområdet. Hälsofrämjande kultur är viktig. Kultur har även förebyggande effekter, och många studier som gjorts visar också på att kultur har en läkande effekt. gör en större satsning på regionala kulturfonder för att främja det regionala kulturlivet och för att göra kulturen mer tillgänglig för fler. 4Utgiftsområde 17 Kultur medier, trossamfund och fritid4 4.1Behovet av översyn av barn- och ungdomskulturpolitiken4 4.3Bidrag till allmän kulturverksamhet4 4.4Bidrag till centrala kulturinstitutioner4 4.5Nej till minskning av anslag till konstnärlig gestaltning4 4.7Fri entré till museerna5 4.8Satsning på hälsofrämjande kultur5 4.9Satsning på regionala kulturfonder5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att se över ungdoms- och barnkulturpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bevara Ungkultur 07. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ej avskaffa fri entré-reformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av satsningar på hälsofrämjande kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en översyn av statens ersättning till idrotten bör göras för att stärka barn- och ungdomsidrotten och återställa dess andel av den totala budgeten samt se hur man kan ge idrotten stabil finansiering utan att öka spelandet och riskerna för spelberoende. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Avvikelse från regeringen 2008 2009 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 28:10 Sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 28:20 Ersättningar och bidrag för konstnärer 28:27 Centrala museer: Myndigheter 28:28 Centrala museer: Stiftelser Nytt anslag: Regionala kulturfonder 4Utgiftsområde 17 Kultur medier, trossamfund och fritid 4.1Behovet av översyn av barn- och ungdomskulturpolitiken delar regeringens syn om behovet av att stärka barn- och ungdomskulturen. Vi ser fram emot att ta del av regeringens förslag. ser speciellt att det finns behov av att stärka barnens medverkan och deltagande även i produktionen av kultur. Barn ska inte bara vara passiva mottagare av utan aktivt medverka i att skapa kultur. ser behov av att se över den typ av riktade kultursatsningar som till exempel Ungkultur 07 innebär. Då planeringen är långt gången och mycket tid och resurser redan investerats i Ungkultur 07 ser vi dock att det är oseriöst att avbryta denna satsning . 4.3Bidrag till allmän kulturverksamhet säger nej till regeringens ospecificerade anslagshöjning på . Istället satsar vi på ersättning och bidrag till konstnärer, fortsättning av fri entré-reformen, en ny satsning på hälsofrämjande kultur och på regionala kulturfonder. 4.4Bidrag till centrala kulturinstitutioner välkomnar regeringens satsning på de centrala kulturinstitutionerna. Vi säger emellertid nej till att detta finansieras genom att minska anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. 4.5Nej till minskning av anslag till konstnärlig gestaltning säger nej till neddragningen av anslag 28:15. Vi kan eventuellt tänka oss neddragningar inom detta område men vill då först ta del av ett seriöst underlag. menar att vi måste satsa rejält på att förbättra levnadsvillkoren för konstnärerna. anslår för detta ytterligare till anslag 28:20 jämfört med regeringens förslag. 4.7Fri entré till museerna anser att fri entré-reformen varit mycket lyckosam. Regeringen avbryter nu denna verksamhet vilket gör att tillgängligheten minskar. Tillgången till och utnyttjandet av den kultur som finns är mycket ojämn. Vi vill inte medverka till att det blir ännu mer ojämnt. Det är också samhällsekonomiskt bättre att de resurser som finns används av fler. anslår därför ytterligare till de centrala museerna (anslagen 28:27 och 28:28) för att fortsätta fri entré-reformen. 4.8Satsning på hälsofrämjande kultur Hälsofrämjande kultur är viktig. Kultur har även förebyggande effekter och många studier som gjorts visar också att kultur har en läkande effekt. Många kommuner och landsting prioriterar bort kulturen . Vi menar att detta är ett stort misstag som egentligen innebär stora samhällsekonomiska förluster i form av ökade sjuskrivningar och mänskligt lidande. Vi satsar 2007, 2008 och 2009 på hälsofrämjande kultur inom vården, omsorgen och skolan. Medlen tillförs , anslag 28:1. 4.9Satsning på regionala kulturfonder vill inrätta regionala kulturfonder och anslår för detta 2007, 2008 och 2009. Syftet med fonderna är att finansiera nya kulturprojekt, att göra kulturen tillgänglig för fler och förbättra arbetsvillkoren för kulturarbetarna. Fonderna ska administreras av länsstyrelserna som också tillsätter den kommitté som fördelar medel ur fonderna. Kommittéerna ska vara regionalt förankrade och bestå av personer med bred kunskap inom det regionala kulturlivet. Fonderna ska kunna finansiera projekt inom befintliga organisationer, av privatpersoner och av offentliga kulturinstitutioner. Projekten ska vara regionalt förankrade och skapa mervärde till den befintliga regionala kulturen. Fördelningen ska ta hänsyn till krav på jämställdhet och bidra till att stärka barns och ungdomars skapande verksamhet och kontakten med kultur i skolan och . Medlen till de regionala kulturfonderna fördelas med ett grundstöd om per län och fördelas sedan jämnt med utgångspunkt i befolkningsmängd i de olika länen. Ett av syftena med idrottspolitiken är att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. (SCB:s undersökning om levnadsförhållanden) visar att de flesta ungdomar upplever sitt hälsotillstånd som gott eller mycket gott. Men utsattheten och ohälsan i vissa grupper ökar, och andelen ungdomar som rör sig i mycket liten utsträckning har ökat. En trend som det är angeläget att bryta, då fysisk aktivitet är hälsofrämjande. Det statliga aktivitetsstödet till idrotten, det s.k. LOK-stödet, är avsett att stödja ungdomsverksamheten för åldrarna i föreningarna. Det stödet når ut till alla föreningar med barn- och ungdomsverksamhet och betalas ut per sammankomst och deltagare. Staten finansierar idrotten dels genom anslag på statsbudgeten, dels genom bidrag från AB Svenska Spels överskott. höjs bidraget med som staten anslår för att motverka spelberoende. Att idrottsstödet ska vara beroende av Svenska Spels överskott är problematiskt ur folkhälsosynpunkt. har anslaget till lokal barn- och ungdomsverksamhet sänkts från till , vilket innebär en sänkning från av det totala anslaget till . Pengarna totalt sett till idrotten har dock ökat. De så kallade handslagspengarna, , har använts till projekt och gynnat de föreningar som haft förmåga att skriva ansökningar istället för de föreningar som har mycket verksamhet för barn och unga. Anslag 30:1 Stöd till idrotten, utgiftsområde 17 Anslagspost 1, Bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet, mnkr Anslagspost 1 i procent av det totala anslaget Det totala anslaget till idrotten, mnkr Källa: Regleringsbrev för . anser att en översyn av statens ersättning till idrotten bör göras för att stärka barn- och ungdomsidrotten och återställa dess andel av den totala budgeten samt se hur man kan ge idrotten en stabil finansiering utan att öka spelandet och riskerna för spelberoende. Anslagsposterna är förändrade. Lokal barn- och ungdomsverksamhet finansieras i sin helhet med medel från .