mot · GT02Fi9 · 2006-05-03 00:00:00 — Rimligen borde statens sparande vara balanserat över en konjunkturcykel. är inte heller unikt inom EU vad gäller de offentliga finanserna. Av EU:s medlemmar har sju länder utöver balans eller överskott i sina offentliga finanser. Det gäller bl.a. de nordiska länderna. har t.ex. både större överskott än och lägre offentlig skuld. 2.2 Den internationella ekonomiska utvecklingen Bra internationell tillväxt men orosmoln finns Svensk ekonomi är starkt påverkad av den internationella ekonomiska utvecklingen. I exportindustrin är våra viktigaste marknader EU och , men också utvecklingen i har betydelse framför allt eftersom dessa länder utgör en växande andel av världsekonomin. Tillväxten i världsekonomin som helhet var fortsatt hög strax och förväntas vara relativt stabil . Oljepriset är högt. I prognosvärlden runt om i världen räknar man alltjämt med oljepriser i intervallet /fat. har det dock varit /fat. Orsaken är dels en underliggande trend på grund av ökad efterfrågan från , dels politisk oro i : , och sannolika svårigheter att vilja öka utbudet från och sida. Eftersom oron fortsätter kan oljepriset mycket väl komma att ligga /fat, vilket kan driva fram anpassningar och politikförändringar på många håll i konsumentländerna. är det stora frågetecknet. Tillväxten i väntas mattas av både . Räntorna fortsätter stiga. Bostadsmarknaden, som stått för en stor del av den inhemska BNP-tillväxten, har försvagats. När nu fastighetsmarknaden mattas av, tillsammans med ett fortsatt högt oljepris, betyder det en fallande efterfrågan på hemmamarknad. Större fokus kommer då att riktas mot underskottet i bytesbalansen och budgetunderskotten som fortsätter att vara oroande stora. Återhämtning i risk för överhettning i Den japanska ekonomin har återhämtat sig av stagnation. Någon stark tillväxt är det dock sannolikt inte fråga om och mycket är beroende av hur det går i övrigt för ekonomierna i . Både och fortsätter att ha en hög tillväxttakt. På , , finns frågetecken rörande stabiliteten i tillväxten. Riskerna för överhettning i dessa länder liksom en allmän ökad protektionism i de rika länderna är två orosmoln. WTO:s Doharunda har gått i baklås och riskerar att rinna ut i sanden. tycks nu efter flera svaga år få en förhållandevis god ekonomisk utveckling . strukturella problem kommer dock även framgent att orsaka problem för dessa ekonomier. De länder som haft störst problem kommer visserligen att gå något bättre, men det är fortfarande mycket måttliga BNP-ökningar som förutspås. Det är i stället och de snabbast växande ekonomierna i Öst- och som mest bidrar till att dra upp förväntningarna. En stor del av den prognostiserade tillväxten för är dock beroende av att exportmarknaderna fortsätter att gå bra. En viktig för exporten har varit eurons låga kurs mot dollarn. En stärkt euro kan alltså slå mot exporten eller början av 2007. Stigande energipriser i hela EU till följd av det höga världsmarknadspriset på olja, ökade energibeskattningar och andra, lokala, faktorer påverkar också ekonomins förutsättningar. Alla de nordiska länderna befinner sig i en uppåtgående konjunktur. har en växande inhemsk efterfrågan och gynnas av de höga oljepriserna. ekonomi går fortsatt starkt och viss risk för överhettning kan skönjas hos flera bedömare. I drabbades den för exporten viktiga skogs- och massaindustrin av strejken . Stigande räntor, låg inflation, skattesänkningar och växande sysselsättning präglar hemmamarknaden. Tillväxten väntas avta i samtliga länder 2007 och 2008. Hög tillväxt bland de nya EU-medlemmarna Tillväxten fortsätter att vara hög i de baltiska länderna och , och . Det växande välståndet leder också till att ländernas hemmamarknader växer sig allt starkare och importen är stark men mattas sannolikt av något mot slutet av perioden. Det finns en allmän oro att tidtabellen för euromedlemskapet kommer att spricka för flertalet eller t.o.m. alla dessa länder. Detta kan också bidra till lägre förväntningar och en minskad expansion i ekonomin till följd av strukturåtgärder. Tabell 3: Den internationella BNP-tillväxten Emerging markets och utvecklingsländer Källa: IMF. 2.3 Långsiktiga utmaningar för Globaliseringen hot och möjlighet På bara har , , , och ett antal länder i fullt ut blivit delar av den globala ekonomin. Effekten är dramatisk. Utbudet av arbetskraft i den integrerade globala ekonomin har fördubblats . Det märks på många sätt i det svenska samhällslivet. Det förklarar varför kläder och skor har blivit billigare. Det förklarar i sin tur varför inflationen är så låg. Det förklarar i sin tur varför räntorna är så låga och varför fastighetspriserna har blivit så höga. Den plötsliga, kraftiga produktionsökningen i världen förklarar varför priset på olja och råvaror gått upp så mycket, så att svenska bilister får betala mer för bensinen. Men ännu viktigare är att det förklarar varför det har blivit svårare att upprätthålla höga löner för de hårt konkurrensutsatta jobb som finns i . Varje svensk industriarbetare, varje svensk dataingenjör ja, ytterst varje svensk har fått dubbelt så många konkurrenter, konkurrenter som ofta är redo att arbeta mycket mer, för en femtedel eller tiondel av lönen, men som också än så länge har en lägre produktivitet och är kombinerade med en mindre maskin- och kapitalstock. Den största effekten av den ökande globala konkurrensen är inte när företag som har verksamhet i handgripligen lägger ned fabriker och flyttar jobben utomlands utan när samma företag väljer bort när de beslutar var de ska lägga produktionen framöver. Saken uttrycks på följande vis i : I årsboken 2006 är budskapet relativt enkelt: Den svenska modellen har skavanker och behöver moderniseras, annars kommer den långsiktiga ekonomiska tillväxten att vara hotad, Framför allt beror detta på att internationella och globala marknader ställer allt tuffare krav på svenska företag. Rätt hanterat är inte detta ett problem, utan kan nyttjas till att skapa tillväxt och sysselsättning. Fel hanterat är de sysselsättningsproblem som syns bara början på något som kan komma att förvärras. Med andra ord är det hög tid att börja tala om hur förutsättningarna för företagen i kan förbättras. är ett utrikeshandelsberoende land som har klarat konkurrens utifrån. Men denna utmaning är hårdare . För att klara den på ett bra sätt även i fortsättningen krävs politiska beslut att förbättra förutsättningarna för företagande, utbildning och kapitalbildning i svensk produktion, och därmed hög produktivitet och lönebetalningsförmåga . Då kan skapas nya arbeten som ersätter dem som försvinner, men dessutom måste om jobben ska släppas fram genom en rad åtgärder. Den snabba ekonomiska utvecklingen i , och andra snabbt växande ekonomier gör det både svårare och lättare för att uppnå en varaktigt högre tillväxt än den vi haft . Det blir svårare därför att betydligt fler länder konkurrerar om råvaror, produktion och arbetstillfällen . Men det blir också lättare därför att den ökande globala tillväxten också ökar efterfrågan på de varor och tjänster vi kan producera i . Globaliseringen innebär både påfrestningar och möjligheter. är illa ute om vi inte kan möta detta. Men vi kan klara den nya konkurrensen om vi verkligen bestämmer oss för det och inser att det kräver en del omprövningar och ännu mer hårt arbete. Vi kan bli så välutbildade, så flitiga, så företagsamma som behövs. Vi har gjort det förr, vi kan göra det igen. Fler som får bidrag färre som bidrar? Den låga sysselsättningen bland befolkningen i arbetsför ålder är mycket oroande för framtiden. För har gynnats av demografin. Befolkningen i arbetsför ålder har vuxit som andel av hela befolkningen. Men verkar demografin till nackdel. Befolkningen i arbetsför ålder minskar som andel av hela befolkningen. kommer gruppen i arbetsför ålder att minska från av befolkningen till . Diagram 2: Andel av befolkningen 19902035 Källa: SCB. Om inget händer med arbetskraftsdeltagande så kommer antalet arbetade timmar att stagnera framöver som den del av befolkningen som ska försörjas av detta arbete framför allt de äldre blir fler. Enligt regeringens Långtidsutredning kommer antalet arbetade timmar att minska i förhållande till den grupp som ska försörjas av detta arbete. Denna växande obalans kommer att innebära påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen. kommer påfrestningarna att öka ytterligare när de stora årskullarna som föddes även behöver äldrevård och sjukvård. närmar sig då även de stora årskullarna pensionsåldern. För att människor ska få goda inkomster i sina plånböcker och ha förutsättningar för en hygglig privat välfärd krävs en ekonomisk tillväxt på i genomsnitt under . Då kan offentlig välfärd dessutom finansieras utan stora skattehöjningar. Den genomsnittliga tillväxten har varit . Men det räcker inte bara med ekonomisk tillväxt genom produktivitetsförbättringar. Detta kommer i hög grad att driva upp lönekostnaderna i såväl privat exportindustri som inhemsk och offentligt finansierad tjänstesektor (Baumols sjuka). Det är även absolut nödvändigt att fler människor kommer i arbete . Fler som arbetar ger fler skattebetalare, vilket behövs för att finansiera en växande omsorgssektor. De långa sjukskrivningarna måste minska snabbare, utvecklingen mot fler förtidspensionärer brytas, integrationen av invandrare på arbetsmarknaden bli bättre. närmar sig de stora ungdomskullarna från mitten och slutet av arbetsför ålder. I det perspektivet är det centralt att ungdomars inträde på arbetsmarknaden inte fortsätter att skjutas högre upp i åldrarna utan tvärtom kan ske tidigare igen. 3 Kom igen ! En politik för arbete och företagande 3.1 Fler i arbete Utan arbete inget välstånd Arbete är grunden för välståndet i varje samhälle. Ju mer arbete som utförs i och ju effektivare det arbetet kan utföras desto mer resurser skapas för både privat konsumtion och skattefinansierad välfärd. var av befolkningen i arbetsför ålder sysselsatt och arbetade i genomsnitt mellan 24 och . arbetade befolkningen i genomsnitt , och enligt regeringens egen optimistiska prognos kommer sysselsättningen bara att vara 2007. Det ska löna sig att arbeta Om fler människor ska vilja arbeta mer måste det löna sig bättre att arbeta. En vanlig svensk familj ska inte vara beroende av bidrag utan kunna leva på den lön man får. Sänka inkomstskatterna för alla, men mest för låg- och medelinkomsttagare, genom ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten. Avdraget uppgår som mest till och till . (Gemensamt alliansförslag) Sänka den högsta marginalskatten till genom att avskaffa den s.k. värnskatten. mål är att värnskatten tas bort . Flytta upp brytpunkten i skatteskalan så att de flesta inkomsttagare bara betalar kommunalskatt, , på sin inkomst. En hörnsten i den svenska välfärdsmodellen är att bekämpa arbetslösheten med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Tanken är att en bra arbetsförmedling, utbildning och praktik snabbt ska hjälpa arbetslösa till ett arbete. Tyvärr var det länge sedan den svenska arbetsmarknadspolitiken fungerade enligt modellens ritningar. Utvärderingar visar att arbetsmarknadsåtgärderna har blivit allt mindre effektiva på att hjälpa människor vidare till vanliga arbeten. Arbetsförmedlingarna har också blivit sämre på att förmedla arbeten. Enligt en ny rapport från Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen (IAF) fick av de arbetslösa som är inskrivna vid arbetsförmedlingen ett arbete genom förmedlingen under en given månad. kommer över 160000 personer eller av arbetskraften att vara uppbunden i olika arbetsmarknadsåtgärder. Enligt visar denna enorma omfattning av arbetsmarknadspolitiken i en högkonjunktur att politiken är misslyckad och att den behöver reformeras i grunden. Därför vill tillsammans med övriga partier i : Reformera AMS i grunden och skapa en ny myndighet med en självständig professionell ledning. Öppna för nya aktörer som både kan förmedla arbeten och anordna arbetsmarknadsutbildningar. Det kan handla om privata arbetsförmedlingar, bemanningsföretag men även ideella anordnare. Minska omfattningen av arbetsmarknadsåtgärderna och ersätta dem med nystartsjobb. Nystartsjobben är reguljära arbeten hos privata arbetsgivare där arbetsgivaravgiften tagits bort för personer som varit arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionerade . Införa en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Ersättningen ska vara av förlorad inkomst i början av arbetslösheten men trappas stegvis ned. Försäkringen gäller i (450 för personer med barn). Inför en jobb- och utvecklingsgaranti Människor som är fullt arbetsföra ska inte hänvisas till ett passivt bidragstagande. Effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska fokusera på att bryta en långvarig arbetslöshet och förhindra permanent utslagning från arbetsmarknaden. finns det två stora grupper av personer som är arbetsföra men mer eller mindre permanent försörjs utanför arbetsmarknaden. Den första gruppen är långtidsarbetslösa som hänvisas till den mycket dåligt fungerande aktivitetsgarantin. De får ersättning med aktivitetsstöd på samma nivå som arbetslöshetsersättningen. Den andra stora gruppen är de invandrare som ännu inte lyckats få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. De är i de flesta fall hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Till dem kan läggas en tredje grupp som består av ungdomar som varken arbetar eller studerar och som i många fall också tvingas leva på socialbidrag. Till detta kommer stora grupper av långtidssjukskrivna och förtidspensionerade som egentligen skulle kunna arbeta, om de fick stöd i att komma tillbaka. vill inte att arbetsföra människor ska tvingas att leva en passiviserande tillvaro på socialbidrag. Därför vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i jobb- och utvecklingsgarantin är att förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Korta kompletterande utbildningar kan också ingå i garantin liksom praktik och vissa samhällsnyttiga arbetsinsatser. Aktiviteterna i jobb- och utvecklingsgarantin ska ordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. För de personer som uppbär socialbidrag ska respektive kommun ha det yttersta ansvaret för att garantin förverkligas, dock i samverkan med arbetsförmedlingen. För de personer som uppbär aktivitetsersättning ska arbetsförmedlingen ha det yttersta ansvaret för att garantin förverkligas. Garantin ska även kunna erbjudas till långtidssjukskrivna och till förtidspensionärer som behöver hjälp tillbaka till arbetsmarknaden. För dem som övergår i jobb- och utvecklingsgarantin efter utgången a-kassa ska ersättning motsvarande av tidigare inkomst utgå. Arbetslösa med försörjningsansvar har rätt att söka kompletterande försörjningsstöd och deltagare som har annan ersättning t.ex. sjukpenning får behålla denna som deltagande i garantin utgör en del i rehabiliteringen. Alla som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin får rätt till en fast ersättning som motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp, alltså de som hänvisas helt till socialbidrag. Den som inte vill delta förlorar dock rätten till ersättning. Vi bedömer att arbete bör kunna erbjudas till drygt 100000 personer, både arbetsföra som uppbär socialbidrag och långtidsarbetslösa som befinner sig i aktivitetsgarantin. Vi anslår 2007 och 2008 till jobbgarantin. 3.2 Ge unga hopp Det är svårt att vara ung Globaliseringen innebär att många nya möjligheter öppnas. För unga människor erbjuder världen fantastiska möjligheter till självförverkligande, framgång, nya upplevelser. Men drömmarna om att resa, leva och jobba i andra länder blandas med oro för framtiden. För många ungdomar är inte den egna framtiden en dröm om framgång utan en mardröm om en ständig kamp för att undvika misslyckande. Resultatet blir att fler unga känner oro, stress och otillräcklighet. De ungas oro är ett problem för varje individ, men det är också ett stort samhällsproblem. Det finns inget större misslyckande än att unga människor förlorar framtidstro. lever alltför många unga människor med en oro för framtiden och alltför många barn och ungdomar far illa. De möter ett samhälle som inte ser dem och som inte ger dem verktyg för att möta framtiden med. Detta är ett av socialdemokratins allvarligaste misslyckande. I dagens lämnas alltför många unga människor utanför samhället. Siffrorna på misslyckandet är skrämmande, och det måste bli en ny regerings främsta uppgift att ge unga människor en väg tillbaka in i samhället och ge dem tillbaka hoppet om en bättre framtid. Siffrorna som visar på sveket mot de unga De siffror som visar regeringens misslyckande när det gäller unga människor går inte att förneka. 87 000 unga är arbetslösa enligt den officiella statistiken. I verkligheten är de ännu fler. 21 000 unga är förtidspensionerade. 10000 unga lämnar utan gymnasiebehörighet. 25000 unga lämnar utan fullständiga betyg. 25 000 unga hoppar av gymnasiet . 130000 elever säger sig ha blivit utsatta för mobbning i skolan. 100 unga begår självmord i . Det är fler . finns det så mycket annat som inte går att klä i siffror. Hur mäter man en ung människas oro för att inte få jobb? Hur mäter man unga tjejers utsatthet och rädsla för att utsättas för våld? Hur mäter man unga killars brist på bra manliga förebilder? Hur mäter man många unga människors känsla av ensamhet? Hur mäter man frånvaron av vuxna? Ungdomsarbetslösheten regeringens största misslyckande Den rekordhöga arbetslösheten bland ungdomar är kanske regeringens största misslyckande . var 87000 ungdomar öppet arbetslösa eller uppbundna i arbetsmarknadsåtgärder. Det var 8000 fler än samma månad . var den svenska arbetslösheten bland ungdomar den sjätte högsta inom EU och så hög som i . När konjunkturen blir bättre brukar ungdomarna vara de första som får arbete. Så verkar det inte bli . Den svaga arbetsmarknaden har drabbat ungdomarna mycket hårt. I den fördelningspolitiska redogörelse som finns i vårproposition framgår tydligt att hela gruppen ungdomar mellan tappat drygt 5procent i ekonomisk standard gentemot övriga grupper i samhället . Detta är mer dramatiskt än det låter, eftersom standarden fallit betydligt mer för de ungdomar som inte har lyckats få ett arbete. Den höga ungdomsarbetslösheten är en svår social börda dem som drabbas. Konsekvenserna för de drabbade kan komma att sträcka sig en bra bit in . Studier från bl.a. statens egen myndighet visar att perioder av arbetslöshet i ungdomen kan innebära väsentligt lägre inkomster även efter det att arbetslösheten upphört. I förlängningen kan det betyda lägre pensioner till en stor del av dem som är unga i . I spåren av den ökande arbetslösheten blir alltfler unga långvarigt beroende av socialbidrag för sin försörjning. var över 20000 ungdomar långvarigt beroende av socialbidrag. Det var en ökning med en femtedel på ett år.2 Den stora och ihärdiga ungdomsarbetslösheten innebär också en stor risk för hela samhället. står vi inför en generationsväxling på arbetsmarknaden när de stora födelsekullarna går i pension. Då börjar också en period då den del av befolkningen som befinner sig i arbetsför ålder minskar som andel av hela befolkningen. Allt färre i arbetsför ålder ska försörja alltfler äldre. Då blir om möjligt ännu viktigare än att fler unga snabbare kommer ut på arbetsmarknaden och i arbete. Från den synpunkten är det enormt viktigt att de unga som just nu försöker ta sig in på arbetsmarknaden lyckas göra det. Självförtroendet är lägre när man är ung och saknar förankring i arbetslivet. Ingen svensk ungdomsgeneration har gått så länge i skola och på universitet som den nuvarande. Ändå är det så svårt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. Utbildning utan yrkeserfarenhet är ofta en färskvara. Risken är stor att många av de unga som tvingats gå utan arbete efter det att de avslutat gymnasiet eller högskolan hamnar i ett permanent utanförskap där de inte längre har förmåga eller möjlighet att ta ett arbete även om det då skulle råda brist på arbetskraft. Enligt krävs det viktiga reformer som se till att så många ungdomar som möjligt kommer i arbete under den pågående högkonjunkturen och att de stannar där även när arbetsmarknaden vänder nedåt. Skapa nya praktikplatser för högskoleutbildade. Praktiken ska vara i en termin och ska vara ett bidrag motsvarande studiemedlet. Arbetsgivaren behöver inte betala någon ersättning till praktikanten men förväntas erbjuda handledning och inskolning i yrket . Ansvaret för att förmedla dessa platser ska läggas på arbetsförmedlingen. Vi använder av anslaget till arbetsmarknadsåtgärder 2007 för att i ett första steg finansiera 2000 praktikplatser för högskoleutbildade. Införa bättre yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar på gymnasiet så att färre hoppar av gymnasiet och fler får en utbildning som leder direkt till ett arbete. Bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) med 3000 platser . Vi anslår till detta 2007. Att ungdomar ska kunna få nystartsjobb utan arbetsgivaravgift redan efter 6 månaders arbetslöshet. (Gemensamt alliansförslag) Att reglerna för tillfälliga anställningar ska bli enklare så att fler får in en fot på arbetsmarknaden. (Gemensamt alliansförslag) Gör livet lättare för studenter Studenterna måste också ges bättre ekonomiska villkor. Regeringens höjning av studiemedlen är inte tillräcklig. Vi vill att totalbeloppet höjs med och att studiemedlen framöver följer kostnadsutvecklingen. Dessutom behövs en rejäl höjning av inkomsttaket i studiestödssystemet och en annan periodisering. Det måste löna sig att arbeta också för studenter. Arbete underlättar dessutom den unges etablering på arbetsmarknaden. Lika chans på bostadsmarknaden Den generella bostadsbristen som råder på många orter drabbar unga särskilt hårt! Det behöver byggas fler bostäder. Nya bostäder skapar flyttkedjor som frigör bostäder till unga. Ett sätt att snabbt få fram fler billiga boenden är att ge skattefrihet för uthyrning av del av en bostad. Höj ambitionen mot självmord Många unga tjejer och killar skadar sig själva. Enligt kartläggning ökar antalet flickor som skär sig själva med rakblad. Ungefär 100 unga människor tar sitt liv . vill införa en nollvision för självmord. För att visionen ska kunna bli verklighet behövs ett tydligt förebyggande arbete. Samarbetet mellan föräldrar skolsköterskor och skolkuratorer måste utvecklas och skolhälsovården rustas upp. Det är oacceptabelt att unga människor som mår dåligt kan få stå i kö upp till innan de får professionell hjälp. Varje vårdcentral bör prioritera en förstärkning av psykolog och kuratorstjänster. satsar 250 miljoner mer än regeringen på psykiatri och åtgärder mot självmord. Hindra unga från att begå brott lagfördes över 24000 ungdomar i åldern . Det motsvarar av alla lagförda personer. Det finns dessutom över 15000 kända, misstänkta gärningsmän som var . De allra flesta av deras brott kommer aldrig att utredas, och de kommer att fortsätta på den kriminella vägen. Barn och ungdomar som lever i utsatta hemförhållanden löper ofta större risk att falla in i brottslighet. Förebyggande åtgärder är nyckeln till ökad trygghet, både för barnen själva och för samhället i stort. Den viktigaste åtgärden är att vuxenvärlden slutar rymma från ansvaret och ingriper när unga människor slår in på en destruktiv bana. Skydda dem från att drabbas av brott Det är ofta andra ungdomar som är brottsoffer när ungdomar begår brott. Åtgärder för att skydda unga människor mot brott handlar därför om att stoppa nyrekryteringen, ge tidiga och tydliga insatser för att hindra att man fastnar i en brottslig bana och att stödja brottsoffer. Ungefär 200 000 svenska barn beräknas leva i familjer där de blir vittne till övergrepp och misshandel av en närstående. Det har visat sig att barn som bevittnat våld i hemmet i många fall får samma symtom som barn som själva blivit fysiskt misshandlade.