mot · GU02Kr273 · 2006-10-25 00:00:00 — 3Nytt system för finansiering av svensk film2 6Film i Sameland och Tornedalen3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att i samarbete med samtliga berörda parter ta fram ett förslag till modell för hur svensk film ska finansieras efter nuvarande avtalstidens utgång . 3Nytt system för finansiering av svensk film Vi har i ett statligt filminstitut som är helt avskilt från den övriga kulturpolitiken och ett avtal mellan staten och olika parter i filmbranschen om att ömesidigt bidra till finansieringen av filmproduktionen. I den överenskommelsen deltar inte längre video- och dvd-branschen. Dessa branscher ger staten stora momsintäkter vilka inte kommer den svenska filmproduktionen till del. innan det nuvarande filmavtalet löper ut måste ett nytt system för finansiering av svensk film tas fram. Andra nordiska länder har modeller och erfarenheter som kan tas med i diskussionen. En parlamentarisk utredning bör tillsättas för att i samarbete med samtliga berörda parter ta fram ett förslag till modell för hur svensk film ska finansieras efter nuvarande avtalstidens utgång . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Mellan har 32 långfilmer och 11 dokumentärer haft premiär. Svensk film har hög kvalitet och framgångar internationellt. visar antalet biobesökare i landet på en oroande nedgång: och en fortsatt nedåtgående trend . ligger nivån under den gräns på 15miljoner besökare/12 månader som gör att det nya filmavtalets finansiering spricker. Folk tittar mycket på film, men det blir ofta först i nästa led, på dvd och video, och de branscherna är inte med och finansierar avtalet. När filmavtalet förhandlades räknade man () med årsintäkter som vi nu ser inte är realistiska. Det publikrelaterade stödet blir därmed lågt och kan bara garantera max återbetalning till privata investerare, vilket gör att det blir mycket svårt att få privat riskkapital till nya filmer. Detta i en situation när det redan är mycket svårt för kvalitetsfilmer, inte minst dokumentär- och kortfilmer, att få finansiering. En extra satsning på svensk barnfilm är också ett behov som måste lyftas fram i en situation då USA-ägda storbolag med oerhörda marknadsföringsresurser hotar att ta över hela barnfilmsmarknaden. är starkt underfinansierat. En större filmproduktion ger dessutom många arbetstillfällen i flera led. För ett ökat anslag till filmavtalet yrkar i sin budgetmotion för utgiftsområde 17 (2006/07:Kr279) 150mnkr till anslag 28:35 Filmstöd. Satsningen på regionala resurscentra för film och video har varit framgångsrik. utgår stöd till 19 regionala resurscentra omfattande samtliga svenska län. Stödet har genererat en stor ekonomisk motprestation från regionerna, vilket har bidragit till en snabb utveckling för den regionala filmverksamheten. Det har skapat ett ökat regionalt engagemang för filmen som konstart och tillväxtnäring. Stödet till regionala resurscentra för film och video har tillsammans med stödet till regionala produktionscentra också bidragit till att det finns en filmindustri i även i regioner utanför . Dessa satsningar har också bidragit till att svensk film är en betydelsefull exportvara och till att ge en och svenskt näringsliv ett gott rykte internationellt. För filmkulturella satsningar via filmresurscentra yrkar i sin budgetmotion för utgiftsområde 17 (2006/07:Kr279) 50mnkr till anslag 28:35 Filmstöd. 6Film i Sameland och I filmpropositionen Fokus på film (2005/06:3) skrevs det på begäran in ett uppdrag till () att se över hur produktionen av film för de nationella minoriteterna bäst kan stärkas. SFI har överlämnat resultatet av denna utredning och konstaterar att det måste tillföras särskilda medel för insatser riktade till de nationella minoriteterna. I utredningen refereras också till det projekt, Film i Sameland och (Fist), som första gången ansökte 2001. Projektet har tagits fram i samarbete mellan två av våra nationella minoriteter: tornedalingar och samer. Bakom ansökan står också och kommuner, , Filmpool och Filmpool Nord, Film i och . menar att det skulle vara ett utmärkt sätt för staten att visa att den menar allvar med det kulturella ansvaret för sina nationella minoriteter att anslå medel för genomförande av det här projektet. Fist syftar bl.a. till att initiera och utveckla filmkulturell verksamhet för barn och ungdom; insatser som stärker den språkliga och kulturella identiteten ska prioriteras, t.ex. barn- och skolbio och eget skapande i rörlig bild, visa och sprida värdefull film såväl inom som utom de egna språkminoriteterna, samordna och samspela om film- och mediefrågor med berörda aktörer, SVT, regionala resurscentra samt övriga nordiska och internationella samarbetspartners, initiera och stimulera kort- och dokumentärfilmsproduktion i samspel med berörda aktörer. I projektgruppen ingår en erfaren samisk filmare som även arbetat med film i och . Han poängterar att film är ett utmärkt medium att arbeta med för att slå broar över språkgränser. Detta är också något som är efterlängtat och i hög grad behövligt i en landsända där motsättningar finns mellan språkgrupperna. SFI tillstyrkte projektet men såg själv inga möjligheter att finansiera det, utan begärde pengar ur statsbudgeten, vilka alltså inte avsattes. anser att ska besluta att stödja projektet i Sameland och . För detta ändamål yrkar i budgetmotion för utgiftsområde 17 (2006/07:Kr279) 3mnkr för , därefter 7mnkr . vill inrätta ett särskilt stöd för inrättande av digitala biografer, dvs. teknisk utrustning för visning av digital film. Efter en motion från tog beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att undersöka hur ett sådant stöd skulle kunna konstrueras. Vi menar att stödet exempelvis kunde utformas så att man avsätter en pott om 5miljoner kronor där regionerna/kommunerna kan söka pengar för inköp av digital biografutrustning villkorat mot att de själva står för en del av kostnaden. Själva visningen av filmerna blir billig sedan utrustningen väl är installerad, inte heller krävs det dyrbara transporter av filmrullar som med den gamla tekniken. Den digitala biografen, eller e-biografen, kan även användas till att visa konserter och andra evenemang som de äger rum i exempelvis eller . En regional satsning på e-biografer är en satsning på levande landsbygd och kommuner utanför storstadsregionerna. Även om varje biograf inte ger många arbetstillfällen, måste kontinuerlig tillgång till ett aktuellt och kvalitativt filmutbud ses som en intressant faktor när det gäller att få människor att flytta till respektive stanna på en ort och därmed som intressant också ur näringslivssynpunkt. bör 5mnkr avsättas till för stöd till digitala biografer. yrkar för detta ändamål i budgetmotion för utgiftsområde 17 (2006/07:Kr279) 5mnkr att avsättas till anslag 28:35 Filmstöd.