mot · GU02Fö207 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att starta en fond för naturkatastrofer. har det hänt igen! blev en katastrof för jordbruksskördarna i stora delar av landet. Allra allvarligast var det i där första torkan och sedan regnet gjorde att skördarna blev spolierade. Det blev miljardförluster för jordbrukarna i enbart . drabbades av stormen , som orsakade enormt stora skador på skogen. Många markägare fick se sin framtid förstörd genom att deras valutareserv blåste ned. Tragedierna blev för många oöverstigliga, och en del orkade inte leva längre. Det innebar för drabbade familjer dubbel olycka. Skador på elledningar, telefonnätet, vägar, fastigheter och inte minst nedblåst skog kostar samhället enorma summor. Pengar har fått omdisponeras inom statens budget. Om vi hade haft en nationell fond för naturkatastrofer hade det varit lättare att hantera de kostnader som blev följden av stormen. Av den anledningen anser vi att en sådan fond bör inrättas i . till dags datum har drabbats av flera långvariga och kraftiga regnperioder och häftiga åskskurar, med enorma översvämningar som följd. Många vägar, järnvägar, broar, vattenledningar, elcentraler, privata fastigheter m.m. har drabbats av stora skador. Stormar och torka är andra orsaker som också leder till stora negativa konsekvenser för nationens ekonomi. Enligt klimatexperter kommer vi att drabbas av flera nederbördsperioder, liknande de som vi redan upplevt . Det är ibland närmast skrämmande scenarier som klimatforskarna skissar på för framtiden. Det är med stor oro som vi kan följa alla de orkaner och tyfoner som drabbar andra länder. En del länder har garderat sig mot liknande naturkatastrofer genom att bygga upp nationella katastroffonder (ibland kallad naturskadefond). Länder som kan nämnas är , , , och . bör också utreda möjligheten att starta en naturkatastroffond (alternativt naturskadefond) som ska täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. De översvämningsskador som olika kommuner har drabbats av har inneburit mångmiljon belopp i reparationskostnader. Staten har visserligen gått in och delvis täckt kostnaderna, men kommunerna har själva fått ta skattepengar som varit öronmärkta till andra utgifter inom kommunens budgetramar. och reparationskostnader har staten stått för. Det innebär att alla skattebetalare i landet får betala reparationerna efter översvämningar och skyfall. När det gäller skador på kommunala verksamheter får kommunerna själva stå för kostnaderna. Det innebär att det är kommuninvånarna själva som kommer att få höjda avgifter och att enbart kommunens invånare drabbas av högre kostnader för de skador som naturkrafterna orsakar. Alltså: Skador på vägar och järnvägar betalas av alla skattebetalare, andra skador får invånarna lokalt stå för. Är det rättvist? Det kan inte vara rimligt att enskilda kommuner ska drabbas av dessa extra kostnader till följd av naturens nyckfullhet. Lokala oväder är inte en fråga för den lokala ekonomin. Följden blir att mindre pengar finns i den kommunala budgeten till skola och äldreomsorg. För att skapa rättvisa över hela landet bör regeringen utreda möjligheten att starta en fond som kan utnyttjas vid naturkatastrofer. Den ska bl.a. täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. Katastroferna innebär trauman för drabbade personer, och därför bör även kostnader för att hjälpa drabbade personer ingå i fondens åläggande. bör därför inrätta en fond som växer under de år som den inte behöver utnyttjas.