mot · GU02MJ390 · 2006-10-31 00:00:00 — 3Tillståndet i haven längs den svenska kusten8 3.1De svenska miljömålen och den nationella strategin för havsmiljön9 4.1Ny havsplanering och förvaltning10 4.4Utveckla Helsingforskonventionen och Ospar12 4.5Öka miljökraven på sjöfarten13 4.5.1Stärk de internationella sjöfartskonventionerna13 4.5.2EU:s gemensamma havs- och sjöfartspolitik14 4.6Miljöanpassa jordbruket runt Östersjön15 4.7Krav på hållbart nyttjande av fiskebestånden15 4.9Agera för höjt klimatmål inom Kyotoavtalet16 5.1Ökat anslag i statsbudgeten för havsmiljön17 5.2.1Åtgärda de värsta avloppen19 5.2.2Åtgärder mot läckage av fosfor från jordbruket19 5.2.3Minska riskerna med båtbottenfärger20 5.2.4Finn farliga ämnen i hamnar20 5.2.5Undersök bottnarnas geologi och kemi21 5.2.6Erbjud vetenskapligt stöd för beslut21 5.3.1Utredning om fiskekonto för stabilare ekonomi22 5.3.2Utredning om förbättrad tillgänglighet till data22 5.3.3Utredning om myndighetsansvar för öppet hav22 5.4Två nya reservat i den ekonomiska zonen23 5.5Forska om fosfor och biologiska dominoeffekter i havet23 5.6Fortsatt stöd till forskning om kretsloppsbaserade avloppssystem24 5.8Inrätta en fond för lokala samförvaltningsprojekt24 5.9Ekonomiskt stöd till syresättningsprojekt24 5.10Åtgärder för hållbart jordbruk25 5.11Nej till gasledningen i Östersjön26 5.12Minska påverkan från sjöfarten och trafiken26 5.13Minimera avfall och sopförbränning27 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att en ny tvärsektoriell havsförvaltning utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som ett första steg i ny havsförvaltning utse och till ett pilotprojekt varifrån erfarenheter kan utvärderas och överföras till andra havsområden, t.ex. , inklusive . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsatt kraftfullt bör verka för att det inom EU:s strategi utvecklas samstämmiga mål och åtgärdsplaner på EU-nivå samt att tidsplanen för genomförandet förkortas till 2010. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt måste verka för att EU-medel avsätts för renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att EU:s övriga ekonomiska verksamhet i form av bidrag till jordbruket och investeringar i transportsektorn bidrar till att förbättra miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara ledande för att stärka miljösamarbetet mellan inom Helcom (Baltic Sea Action Plan) och EU och inom Ospar (Convention for the Protection of the of the North-East ) vad gäller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Helsingforskonventionen och Ospar bör införa legalt bindande beslut och arbeta med beräkningsmodeller som gör det möjligt att utvärdera förslag till åtgärdsstrategier gentemot olika mål för ekosystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara drivande för att Helcoms aktionsplan ska undertecknas av regeringar och inte endast ländernas miljöministrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fisket och jordbruket bör bli en integrerad del av både Helsingforskonventionen och Ospars ansvarsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en reviderad Helsingforskonvention bör tillskrivas en tvistelösningsmekanism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ekonomisk fond bör skapas inom Helsingforskonventionen för att påskynda arbetet med de mest akuta åtgärderna som länderna gemensamt beslutar om. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Baltic Sea Action Plan, vilken antas av Helsingforskonventionen, bör innehålla bindande krav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att krav införs i Baltic Sea Action Plan på minskning av den radioaktiva nedsmutsningen i havet samt på ett stopp för ytterligare kustnära placeringar av nya kärnkraftsreaktorer och anläggningar för radioaktivt avfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Helsingforskonventionen bör revideras för att åstadkomma ett hållbart nyttjande av havet där ekosystemansatsen, principen om att förorenaren betalar samt försiktighetsprincipen kan tillämpas i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom de internationella konventioner som rör sjöfarten ska agera för höjda säkerhetskrav för fartyg och ökade sanktioner mot oljeutsläpp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör agera inom IMO för att krav på kväverening ska kunna ställas på fartyg.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör agera för att ändra för att öka skyddet i PSSA-klassade (Particulary Sensitive Sea Area) områden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i den politiska processen gällande EU:s gemensamma havs- och sjöfartspolitik bör verka för bindande miljökrav för sjöfarten samt agera för att den utgår från ekosystemanalysen, försiktighetsprincipen samt principen om att förorenaren betalar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör agera för reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i syfte att denna ska verka för hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att EU:s fiskepolitik reformeras i grunden och att kvoterna, till skillnad från , ska baseras på vetenskapliga uppskattningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU aktivt bör verka för att fiskestopp införs för att värna hotade arter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör motverka EU:s nuvarande fiskeriavtal med utvecklingsländer, då detta avtal bidrar till rovdrift på fiskebestånden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör verka för en effektiv och samordnad kontroll av hela produktionskedjan fiskeberedningsindustritransport. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att EU:s nya kontrollmyndighet för fiskepolitiken ges ökade sanktionsmöjligheter mot svartfiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera internationellt för att skärpa sanktioner mot överträdelser av bestämmelser på fiskeområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för ursprungsmärkning som en åtgärd mot svartfisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för ett märkningssystem där det framgår hur fångad fisk har transporterats innan den säljs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör verka för selektiva fiskemetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trålning i känsliga områden ska förbjudas, att maskstorleken i nät ska öka, att drivgarn ska förbjudas och att allmänt nätfiske på grunda bottnar inte ska få förekomma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att strukturera om yrkesfisket från storskaligt havsfiske till kustnära fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verksamhet ska värnas i framtida budgetanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom bör agera för ett höjt internationellt klimatmål i enlighet med det svenska klimatmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör skapa juridiska och ekonomiska förutsättningar för att samtliga de 30 åtgärder som presenteras i Aktionsplan för havsmiljön () ska kunna genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i kommande regleringsbrev ska få mandat att utnyttja anslaget för sanering och återställning av miljöskadade områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att ta fram ett förslag om ett fiskekonto, inriktat på en konstruktion som inte motverkar modernisering och teknikutveckling och som är förenligt med ett fiske i balans.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda förutsättningarna för att göra havsmiljödata tillgängliga utan kostnad för berörda myndigheter till slutet av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förslag att reglera det svenska territorialvattnet genom zonindelning för att hitta balans mellan skydd och nyttjande bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning om det övergripande ansvaret inom territorialområdet och den ekonomiska zonen för bedömning av exploateringsprojekt och andra verksamheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att minst ett marint reservat vid varje kust inrättas i svensk ekonomisk zon . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att stärka forskning inriktad på dominoeffekter i havsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör bidra med fortsatt stöd till forskning och pilotanläggningar av vatten- och avloppssystem som inte belastar havet utan baseras på slutna kretsloppslösningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att ett system för miljömärkning av läkemedel utvecklas och införs på marknaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör avsättas medel i en fond för att möjliggöra samförvaltningsprojektgruppers havsrelaterade verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör avsätta medel för att genom utredning och testning inhämta praktisk kunskap om metoder för att öka syrehalten i syrefria bottnar längs den svenska kusten. beslutar om ändring av lag (1984:409) om skatt på gödselmedel i enlighet med vad som anförs i motionen.5 beslutar om ändring av lag (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel i enlighet med vad i motionen anförs.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen med aktiva åtgärder bör agera för att de svenska miljömålen samt nya mål om ekologisk produktion uppnås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det rysk-tyska gasledningsprojekt som planeras inom den svenska ekonomiska zonen bör underkastas gällande lagstiftning för miljöprövning.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över vilka ekonomiska styrmedel som kan bidra till en ökad användning av alkylatbensin.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen på internationell nivå bör agera för ökad användning av alkylatbensin. beslutar om ändring av lag (1994:1776) om skatt på energi i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att hindra handeln med avfall över kommungränserna för förbränning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom kemikalielagstiftningen bör agera för att försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen bör gälla, med bindande krav, omvänd bevisbörda samt hård kontroll och öppenhet. 1 Yrkandena hänvisade till TU. 2 Yrkande 22 hänvisat till UU. 3 Yrkandena 35 och 49 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 42 hänvisat till SoU. 5 Yrkandena 45, 46 och 51 hänvisade till FiU. 6 Yrkande 48 hänvisat till NU. 3Tillståndet i haven längs den svenska kusten Haven ägs av alla eller ingen. som många hävdar rätten till havens resurser tar ingen internationell instans det övergripande ansvaret för haven. De näringar som nyttjar haven har ansett sig ha självklara rättigheter, men inte skyldigheter att skydda de ekosystemen. Utsläpp från övergödning i jordbruket, från orenade avlopp ibland med giftiga ämnen, utsläpp från marktrafik, sjöfart och flyg hamnar via olika vägar till slut i haven och har påverkat ekosystemens funktion. Ett långvarigt överfiske har påverkat fiskebestånden. Haven längs våra långa svenska kuster: , , samt och (de två allt oftare benämnda ) har under senare årtionden kraftigt förändrats. Tillståndet i Östersjön¸ en av jordens mest hotade miljöer, är det mest alarmerande. är världens näst största hav med bräckt vatten och kan i många avseenden nästan ses som en stor insjö. Känsligheten är stor då har låg vattenomsättning och ett medeldjup om endast , vilket kan jämföras med om . (och ) brottas inte med samma känsliga balans för vattenomsättning och salthalt som , men man har ett gemensamt problem i den markanta ökningen av syrefattiga bottnar. Orsaken anses främst vara ett försämrat vattenutbyte och ökad tillförsel av näringsämnen. Vad som är den viktigaste faktorn är dock osäkert. Inom avrinningsområde bor över 85 miljoner människor. Detta medför både stor belastning av gifter från sopförbränning och deponier samt kväve- och fosforutsläpp från storskaliga jordbruk och avlopp. En effekt har blivit stora algblomningar med i vissa fall giftiga alger. De största kväveutsläppen kommer från , och . Sjöfartens utsläpp av kväve till havet har också ökat. Trafikens betydelse för övergödningen har tidigare underskattats. Användning av fossila drivmedel som bensin och diesel skapar utsläpp som slutligen når havet. Trots en rad åtgärder hotas många av våra viktigaste fiskarter torsk, abborre och ål allvarligt genom överfiske. Grundproblemet är EU:s kvotsystem som inte är anpassat till bestånden, men också bristande kontroll av illegalt fiske och att stora fiskeflottor använder redskap som bedriver urskillningslöst fiske. Människans påverkan eller förstörelse av har gått så långt att det är osäkert om det går att hindra fortsatt försämring. Uppvärmningen av haven genom växthuseffekten påverkar det livet, i vilken grad är ännu osäkert. Nya snabba åtgärder är nödvändiga. 3.1De svenska miljömålen och den nationella strategin för havsmiljön har varit med och format den svenska havsmiljöpolitiken och står bakom en mängd åtgärder och skärpningar av lagstiftningen inom fiske, sjöfart, jordbruk, avfallshantering och kemikalier samt skyddet av biologisk mångfald, alla av vikt för havsmiljön. står bakom den nya svenska nationella strategin för havsmiljön (skrivelse 2004/05:173) , som är bidrag till EU:s strategi. Strategin utvecklades i samarbete med Socialdemokraterna och och kompletterar de åtgärder och strategier som slås fast i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) när det gäller att uppnå de miljökvalitetsmål som rör havsmiljön. Propositionen Svenska miljömål utarbetades av tillsammans med Socialdemokraterna. De miljömål som formuleras i den nationella strategin gäller i första hand Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö. I bildar det övergripande målet Hav i balans samt levande kust och skärgård grund för åtgärder som berör våra hav. Målet slår fast: och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att målet genom delmål och åtgärder ska nås inom en generation. Fokus i den nationella strategin ligger på att stärka svensk havsmiljöpolitik. Det slås fast att all förvaltning av hav och kust med anslutande miljöer bör utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte får leda till effekter som försämrar eller förstör ekosystemens livsuppehållande förmåga. ska också syfta till att bevara biologisk mångfald samt tillämpas utifrån försiktighetsprincipen med stöd av bästa tillgängliga vetenskapliga data. Målet är att ekosystemansatsen ska ha nått fullt genomslag med etablerade processer och utvärderingsinstrument där alla lokala och regionala aktörer deltar aktivt. Den nationella strategin fokuserar även på ett fördjupat internationellt samarbete och att kraftfullt ska verka för att EU:s kommande strategi medför legalt bindande åtaganden med utgångspunkt i ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. En ny modell för förvaltning av havsmiljön initierades, med en bred samverkan mellan aktörer och regional samordning. menar att bättre samordning ökar möjligheterna till en enhetlig förvaltning av havs- och kustområdena. Vårt tidigare krav på att lägga det övergripande ansvaret på genomfördes. Det samlade havsmiljöarbetet effektiviserades genom initiativet att tillsätta en samordningsgrupp bestående av cheferna för berörda myndigheter. Initiativ togs också att, i likhet med , inrätta och knyta ett havsråd med rådgivande status till där representanter för olika aktörer och intressenter ingår. gavs i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utarbeta ett förslag till en samlad aktionsplan för den svenska havsmiljön, vilket redovisades . I uppdraget ingick även att identifiera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. vill se till att aktionsplanens 30 prioriteringar för bättre havsmiljö genomförs och anslår för detta i budgeten för 20072009 det belopp som aktionsplanen preciserar (se kapitel 4 om åtgärder). Det är dock tydligt att ytterligare satsningar med ökat kunskapsunderlag kommer att krävas. Den oroväckande miljösituationen i våra omgivande hav är ett resultat av att kortsiktiga ekonomiska intressen, tillsammans med en bristande förståelse för de komplexa ekosystemen, har tillåtits styra. Dagens regelverk är otillräckligt. Internationellt miljösamarbete är en förutsättning för att lösa problemen i den miljön. Ansträngningarna i det internationella arbetet bör intensifieras på olika nivåer: globalt, inom EU samt inom ramen för de regionala havsmiljökonventionerna och de regionala fiskeorganisationerna. har varit med om att föra in många av de viktiga åtgärdsförslagen som presenterade i betänkandet Havet tid för en ny strategi i svensk lagstiftning. Fortsättningen måste handla om att utveckla det nya perspektivet om ekosystemansatsen samt att stärka genomslaget för försiktighetsprincipen i internationell havspolitik. 4.1Ny havsplanering och förvaltning En utvecklad havsplanering är nyckeln till en samordnad och hållbar förvaltning av havens ekosystem. Syftet är framför allt att integrera nyttjande och skydd av havsmiljöer för att säkerställa långsiktigt skydd och hållbart nyttjande av havens ekosystem och att kunna undvika onödiga konflikter inom och mellan olika nyttjare. Så som havsmiljöarbetet bedrivs pekar det mesta mot ett oförändrat eller t.o.m. försämrat tillstånd om ett eller . Det är nödvändigt att utveckla nya verktyg för att samordna de skilda behoven för nyttjande och skydd och skapa tydlighet i ansvarsfrågorna. En ny tvärsektoriell förvaltning som kan hantera komplexa samband måste utformas. Fisk och fiskefrågor kan t.ex. inte separeras från övriga havsmiljöfrågor. Det är av stor vikt att beslutsstrukturerna förändras så att berörda kuststater själva kan besluta om hur havet ska skyddas. En sådan förvaltning bör innehålla en kärna av skyddsområden där inga resursuttag får göras, ett större nätverk av skyddade områden där olika typer av brukande tillåts samt övriga områden med specificerade hänsynsregler för olika verksamheter. En sådan zonindelning liknar system som tillämpas på land. Detta bör ges regeringen till känna. Som ett första steg bör en ny regional förvaltning i och skapas som ett pilotprojekt. Den bör utvärderas så att erfarenheter kan överföras till andra havsområden, t.ex. inklusive . Detta bör ges regeringen till känna. presenterade ett förslag till gemensam marin strategi för EU-länderna, med det övergripande målet att uppnå god havsmiljöstatus inom EU . Det övergripande målet, som grundar sig på ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen, är att främja en hållbar användning av havet och bevara ekosystem. Förslaget till direktiv är tillämpligt på alla europeiska vatten som kan beskrivas som EU-ländernas territorialhav och områden i de ekonomiska zonerna. Haven delas in i tre förvaltningsområden: , Nordostatlanten och . Nordostatlanten delas i sin tur in i underregioner, där och är aktuella för svensk del. Att EU tar grepp om havsmiljön är välkommet. Det är dock mycket bekymmersamt att strategin saknar konkreta krav och bindande mål. I processen har dessvärre förslaget till strategi försvagats jämfört med kommissionens tidigare meddelande, KOM (2005)504 slutlig. Direktivet saknar nu de tidigare föreslagna målen och åtgärderna för samtliga problemområden. Tidsperspektivet är för långt och riskerar att allvarligt försvåra arbetet med att återskapa friska ekosystem och rimmar illa med det mål som medlemsländerna enades om på toppmötet i om att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden . Strategin är för otydlig då den i hög grad överlåter till medlemsländerna att själva bestämma målen och de åtgärder som de ska vidta. Ansvaret har i hög grad lagts över på medlemsländerna. Varje land ska utarbeta en egen marin strategi samt förslag till åtgärdsprogram som sedan ska granskas och godkännas av kommissionen . Det är positivt att direktivet medger att länderna i de olika havsregionerna kan gå före. har med den nationella strategin för havsmiljön tagit fram en åtgärdsplan redan innevarande år, dvs. än vad direktivförslaget kräver (se kap. 4). Mot bakgrund av detta bör fortsatt kraftfullt verka för att det inom den strategin utvecklas samstämmiga mål och åtgärdsplaner på EU-nivå samt att tidsplanen för genomförandet förkortas . Detta bör ges regeringen till känna. Kommissionen skriver att man kommer att uppmuntra medlemsstaterna att arbeta inom ramen för befintliga regionala konventioner där det finns omfattande expertkunskap om skyddet av havsmiljön. De nuvarande regionala havsmiljöavtalen för del Helsingforskonventionen och Osparkonventionen förblir därmed viktiga instrument i samarbetet mellan länder som delar ett havsområde. är ett av EU:s största miljömässiga katastrofområden. Det behövs medel för projekt som minskar belastningen, t.ex. byggandet av reningsverk och anläggning av våtmarker, men också medel till testning och utveckling av projekt som aktivt kan bidra till att tillståndet i påtagligt förbättras. Sammanlagt kommer det att behövas miljardinsatser för saneringen av . Frågan om hur dessa kostnader ska fördelas mellan måste lyftas på EU-nivå. har enligt principen om att förorenaren betalar ett historiskt ansvar för tillstånd, men bör även aktivt verka för att EU-medel avsätts för renovering. Detta bör ges regeringen till känna. Dessutom bör verka för att EU:s övriga ekonomiska verksamhet i form av bidrag m.m. bidrar till att förbättra miljö. Det gäller främst bidrag till jordbruket och investeringar i transportsektorn. Detta bör ges regeringen till känna. 4.4Utveckla Helsingforskonventionen och Ospar anser alltså att EU:s strategi saknar tempo och verktyg till de akut nödvändiga åtgärderna. Eftersom strategin inte hindrar medlemsländer att gå före är det viktigt att stärka Helsingforskonventionen och Ospars regelverk. Ett starkt mellanstatligt samarbete behövs för att parallellt med EU verka för de nordiska havens restaurering.