ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T387 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Förbifart . har tagit fram två vägalternativ för att knyta ihop söderort och västerort. I Förbifart går leden från till Häggvik med bro över och en tunnel under . I Diagonal Ulvsunda-alternativet går leden från till via bl.a. i tunnel under som kommer fram i . Risken är stor att Diagonal med en tunnelmynning vid Ulsvundaplan skapar ökade trafikstockningar vid och , vilket skulle försvåra den redan svåra trafiksituation som råder där. Diagonal löser inte trafikproblem då den ligger för nära city och binder då inte ihop länsdelarna, vilket är önskvärt. Det finns en politisk enighet, även över blockgränserna, om att Förbifart är det rimliga alternativet. Förbifart är också den led som de flesta remissinstanser i kommunerna runtom i länet förordat. Endast en av de 26 kommunerna i regionen förespråkar Diagonal . Den tidigare regeringen liksom har valt att rekommendera Förbifart medan oväntat och förvånande via landshövdingen rekommenderade Diagonal . Det finns således starka skäl att nu skrida till verket i syfte att medverka till att lösa trafiksituation. beräknas växa med ca 600000 invånare . Trafiklösningarna för att möta infrastrukturella utmaningar, som en sådan ökning för med sig, måste påbörjas. Förbifart underlättar den politiska inriktningen med flera delregionala kärnor som knyter samman regionen. För både och län är en förbindelse som minskar belastningen på vägarna närmast en nödvändighet. Regeringen bör agera skyndsamt så att projektet kan igångsättas utan förseningar när underlag och beredningar finns klara.
mot · GU02T390 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Norrbotniabanan. Norrbotniabanan, en kustjärnväg mellan och , är en viktig internationell och nationell satsning som syftar till att skapa ett robust järnvägssystem som knyter ihop det svenska järnvägssystemet med det finska systemet, för vidare anknytning mot och hela . Arbetet med Haparandabanan pågår och det är nu viktigt att säkerställa att sträckan UmeåLuleå byggs enligt planering. Motiven för en kustjärnväg hela vägen fram till finska gränsen är följande. Inom finns stora naturtillgångar samt en växande konsumtionsmarknad som kommer att få stor betydelse för . kan inom ett tiotal år komma att bli en viktig ekonomisk handelspartner. Norrbotniabanan är en viktig länk för att möjliggöra transporter till och från Barents. Vill ta del av den utveckling som kommer att ske i måste vi se till att infrastrukturen i form av bland annat järnvägar finns på plats. Om inte, riskerar att bli en återvändsgränd i ett framtida där är en ekonomisk viktig handelspartner. Norrbotniabanan knyter ihop det svenska järnvägssystemet med det finska systemet och bildar därmed ett sammanhållet stråk som kan erbjuda effektiva transporter till och från Barents. naturtillgångar har stor betydelse för hela välstånd och växtkraft. Industrin i producerar värden av ca . Dessvärre är transportförutsättningarna i norra avsevärt sämre än i andra delar av vårt land. Inte nog med att godset måste transporteras längre sträckor, det är också dyrare per kilometer. Med Norrbotniabanan kommer transportkostnaden att minska. Därmed stärks vår industris konkurrenskraft vilket kommer att gynna hela . Vidare innebär Stambanans begränsning med enbart ett enkelspår en broms för industrin att använda järnvägen som transportmedel. Med dagens krav på just-in-time-leveranser är det inte tillfredsställande med enbart ett spår, eftersom risken för störningar i trafiken kan medföra stora konsekvenser för leveranssäkerheten. Avstånden mellan tätorterna i gör att arbetsmarknaderna är begränsade. För att regionen skall vara attraktiv och locka människor att bosätta sig och verka i måste ett större utbud av arbetstillfällen erbjudas. Med Norrbotniabanan kan avstånden kortas, vilket kraftigt ökar möjligheten att utbilda sig, nyttja service och utbud samt hitta ett utvecklande arbete. För att hela skall leva måste även norra ges likvärdiga möjligheter att erbjuda en region som via ett effektivt järnvägssystem öppnar upp nya möjligheter för människor att verka och utvecklas i. Även för företagen är det av yttersta vikt att deras möjligheter att hitta rätt kompetens ökas. Med större arbetsmarknadsområden blir detta möjligt, vilket gynnar företagens konkurrenskraft och därmed tillväxt. Transporter står för en mycket stor del av de negativa miljöeffekterna . Trafiken bidrar till försurning, växthuseffekt, övergödning samt bildande av marknära ozon för att nämna några effekter. Med ökande transporter till och från kommer denna belastning att öka avsevärt. Med en Norrbotniabana uppnår man tydliga miljövinster när gods- och persontransporter kan ske med järnväg istället för med bil.
mot · GU02T391 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alkolås införs i alla nya personbilar som säljs i eller importeras till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör arbeta för att bli försöksland inom EU med krav på alkolås i nya personbilar. Vi nås ständigt av rapporter kring den skrämmande höga frekvensen av bilförare som kör onyktra. Polisen ökar sina kontroller och fler onyktra förare avslöjas och får sina straff. Det är viktigt att öka möjligheterna för att förebygga dessa brott för att eliminera de stora risker som finns för medtrafikanterna. En av de mer effektiva åtgärderna är införande av alkolås i personbilar som säljs i, och importeras till, . Inom EU diskuteras problematiken men svårigheterna att få genomslag för vår syn på dessa frågor har varit stor. kan vi se en början till förändring även på det europeiska planet. Det är därför angeläget att på detta område visar att alkolås skulle vara en effektiv åtgärd för att få ner rattfylleri och rattonykterhet. En rimlig tidpunkt för genomförande av detta skulle kunna vara 2012. Då ges både bilindustri och konsumenter möjlighet att anpassa sig till förändringen, och regeringen hinner både utreda genomförandet och få försöket godtaget utifrån EU:s perspektiv.
mot · GU02T392 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygplatserna i och som s.k. internationella tullflygplatser. är ett fantastiskt land. Från norr med kyla, snö, mörker, knastrande norrsken och skidåkning i midnattssol till söder med vita sandstränder och Medelhavsklimat. Från väst med massiva fjällkjedjor till öst med milsvida kustområden med vackra skärgårdar och havsvikar. har fyra prioriterade områden: , , och Swedish Lapland. I tre av dessa områden finns det möjlighet för de utländska resenärerna att direkt på ankomstflygplatsen ta ut sitt bagage och förtulla detta. I det fjärde, Swedish Lapland, finns inte detta. Alla utländska resenärer som ska upp till nordliga områden är tvungna att ta ut sitt bagage på , , och förtulla det där. De måste sedan forsla bagaget själva över till inrikesterminalen för att på nytt checka in det till slutdestinationen, exempelvis eller . Detta är en föråldrad och krånglig procedur för många resenärer att med tungt bagage förflytta sig över en relativt lång sträcka och dessutom under tidspress för att hinna med det anslutande flygplanet. Swedish Lapland är ett eftertraktat resmål enligt och de utländska resebolagen. De turister som kommer från utlandet vill kunna åka direkt med reguljärflyget och ta ut och förtulla sitt bagage vid slutdestinationen. I har utländska resenärer den möjligheten, och detta är enligt uppgifter från den finländska turistbranschen en av dess stora framgångar inom besöksnäringen. Regeringen bör se över möjligheterna att göra flygplatserna i och till så kallade internationella tullflygplatser.
mot · GU02T393 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av fungerande infrastruktur i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en statlig förhandlingsman i med uppdrag att samordna infrastrukturinvesteringarna i regionen. En storstadsregions möjligheter att utvecklas och växa är till stor del beroende av fungerande transporter. Att bo på en ort och arbeta på en annan är inte ovanligt, att förflytta gods och varor från tillverkningsort till terminaler, hamnar, flygplatser eller konsumtionsområden är också helt nödvändigt i dagens samhälle. är efter mest befolkade del. Efter åtskilliga utredningar, löften och förslag till lösningar har ännu mycket lite åstadkommits vad gäller infrastruktursatsningar. Detta är olyckligt och riskerar att hämma den positiva utveckling som pågår i regionen. Då tillgängligheten fungerar som accelerator är detta en utveckling som är viktig för alla delar av . Behoven av infrastruktursatsningar är många där utbyggnad av , och Götalandsbanan bara är några exempel på hur framkomligheten kan förbättras för människor och godstrafik. Att hamnen i tillika största får fungerande landanslutningar som matchar dess kapacitet är avgörande för möjligheterna att stå sig i den internationella konkurrensen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen tillsätta en statlig förhandlingsman med särskilt uppdrag att samordna och prioritera infrastrukturprojekten i .
mot · GU02T394 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheterna att prioritera utbyggnaden av . E 22 från till har en mycket stor betydelse för sydöstra . De fyra berörda länen , , och och deras kommuner och företag har länge arbetat för en utbyggnad av . Det råder en bred politisk enighet i de fyra länen om hur viktigt det är med en utbyggnad av . Utbyggnaden av har funnits i nationella plan för utbyggnad 20042015, men i och med Trollhättepaketet togs den bort. Vi ser detta med oro eftersom E22 är en strategisk livsnerv genom , , och som kommunicerar med och stora delar av . Därför är det nödvändigt att E22 kommer med i den nationella vägplanen. De flesta är överens om sambandet mellan tillväxt och jobb och att det behövs bra infrastruktur och utbildning för att företagen ska få arbetskraft och de arbetssökande få jobb även på mindre orter. Bättre kommunikationer och bättre förutsättningar för företagen ökar förutsättningarna för fler jobb i alla delar av landet. I och med att och de baltiska länderna gick med i Europeiska unionen har E22 blivit en förutsättning för att utveckla goda förbindelser till de växande marknaderna i . En stor del av de varor vi importerar och exporterar till transporteras därför på . Vi vill att regeringen möjligt genomför nödvändiga investeringar på i sin helhet. i (s)
mot · GU02T395 · 2006-10-18 00:00:00 — Vägbyggen och underhåll av halländska vägar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till det halländska vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om PPP-finansiering vid väginvesteringar. antog 2002 en infrastrukturplan för upprustning av det svenska vägnätet. I planen fastlades investeringsplan och underhåll av vägar . Dessvärre har den socialdemokratiska regeringen efter riksdagsbeslutet ändrat i planen, vilket gjort att flera viktiga vägprojekt fått senareläggas. har, som ansvarig myndighet, återkommande tvingats att göra omkastningar i sin planering. Detta har i sin tur medfört att regionkontor också tvingats till omprioritering och byggfärdiga projekt senarelagts. Utöver dessa neddragningar har ryckigheten i medelstilldelningen inneburit bristande resurser till vägunderhåll, som redan varit eftersatt på grund av resursbrister. Som exempel kan nämnas den tidigare regeringens beslut att tidigarelägga utbyggnaden av väg 45 mellan och . Finansieringen har skett genom minskning av anslag till andra nödvändiga vägprojekt på andra orter i . Detta handlingssätt är fel och inte i linje med beslut. Den socialdemokratiska regeringens ovilja att pröva alternativ finansiering t.ex. så kallad PPP-lösning på vissa lönsamma vägsträckor, drabbar tidigare beslutade projekt. Flera stora trafikfarliga vägavsnitt i har, som en konsekvens av den socialdemokratiska regeringens trixande med budgetanslagen till vägnätet, drabbats av uppskjutna byggstarter och senareläggning av planerad nybyggnation. Vägarna 41, 117 och 153 är några exempel på viktiga större vägar som ytterligare försenats genom den förda politiken.
mot · GU02T396 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för ett obligatoriskt krav på handsfree vid användande av mobiltelefon under fordonskörning. är ett av världens mobiltätaste länder, vilket också innebär att medborgarna använder sig av mobiltelefon i praktiskt taget alla situationer. Att använda mobiltelefon under pågående bilkörning har blivit allt vanligare. ser man bilförare som framför sina fordon med en mobiltelefon i ena handen och den andra handen upptagen med att sköta ratt, växelspak och andra funktioner i bilen. Det torde vara en självklarhet att den nödvändiga uppmärksamhet som måste riktas mot den omgivande trafiken blir lidande. Bristande uppmärksamhet i trafiken förorsakar allvarliga olyckor på våra vägar. Forskning som () bedrivit på området har visat att förarnas körsätt påverkas vid telefonering under färd. I och har man ansett att det innebär en alltför stor risk att köra bil och hantera en mobiltelefon, varför krav införts på s.k. handsfree-utrustning i samband med bilkörning. införde ett förbud för fordonsförare att använda handhållna mobiltelefoner under körning. Det noteras att vissa andra länder gått ännu längre och helt förbjudit användande av mobiltelefon vid bilkörning. är i många stycken ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. I enlighet med denna tradition och för att minska mänskligt lidande på grund av trafikolyckor vore en viktig säkerhetshöjande åtgärd att endast tillåta användande av mobiltelefon med handsfree under pågående körning. Vid behandling (bet. 2000/01:TU13) av frågan om mobiltelefoni under bilkörning gjordes ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en allsidig belysning av ämnet. Regeringen uppmanades också att vid behov förelägga förslag till lagstiftning eller andra styrmedel. konstaterade (bet. 2002/02:TU10) att givits i uppdrag att redovisa säkerhetsproblem men även möjligheter kring användning av mobiltelefon under körning. behandlade frågan om mobiltelefoni under körning i sitt betänkande 2004/05:TU2, och där avslogs motioner med krav på handsfree-utrustning. Jag anser att som ett första steg mot en lag om obligatorisk handsfree vid all körning så borde alla yrkesförare åläggas att ha handsfree. Många är vi som upplevt otryggheten i att bussförare eller taxichaufförer har kört med ena handen på ratten och den andra hållande mobiltelefonen tryckt mot örat. Det är av stor vikt att detta allvarliga säkerhetsproblem skyndsamt behandlas och åtgärdas av regeringen under detta .
mot · GU02T397 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av . 1945 kom de första klagomålen från de kringboende om miljö-, buller- och säkerhetsproblem förorsakade av att flygplatsen är placerad mitt i ett boendeområde. Turerna om flygplatsens bevarande har varit många. som har varit inblandade. är liten i jämförelse med . Det innebär dock inte att verksamheten på är betydelselös. Det kan också konstateras att antalet start- och landningstillfällen ökat markant. Internationella landningar och avgångar har också blivit fler. Det sker alltså en utveckling av trots att det konstaterades att placeringen av flygplatsen i var, och är, högst olämplig. Det olämpliga i att ha en flygplats placerad i ett tättbefolkat område mer eller mindre mitt i talar från säkerhetssynpunkt sitt tydliga språk. Fler landnings- och avgångstillfällen innebär att det är fler människor som rör sig i och runt flygplatsen. Kommunikationerna mellan och är dåliga. Det tar ofta att åka med såväl kollektiva färdmedel som taxi/bil från till än vad det tar att åka med Express från till . och har ett gällande avtal beträffande vilket utgår . Det måste innebära det definitiva slutdatumet för som flygplats. Det är därför nödvändigt att regeringen, , ger om hur en ersättningsflygplats ska se ut. behöver flyget men som ovan sagts är placeringen i i högsta grad olämplig. Det är ett stort svek mot de boende i området att ännu inte har avvecklats. Buller, miljöproblem med avgaser och dylikt, transportbekymmer, säkerhetsaspekter är bara några av de bekymmer som de boende i området under en alltför tvingats brottas med. Utöver säkerhets- och miljöargument finns det ytterligare skäl som talar för en avveckling av . Eftersom marken ligger så centralt och mitt i redan bebyggt område är den idealisk för bostadsbebyggelse. är i stort behov av mark för bostäder vilket torde vara ett väl så viktigt argument. behöver flyget men flygplatsen är felplacerad av en rad skäl. Det är hög tid att förbered en avveckling av .
mot · GU02T398 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att premiera användandet av säkerhetsutrustning som vinterdäck för bilar. Mellan och när det råder vinterväglag i vårt land skall enligt trafikförordningen (1998:1276) personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedda med vinterdäck eller likvärdig utrustning. Det är en bra förordning som tillkommit för att minska trafikolyckor, tillbud, att fordon fastnar på snömoddiga vägar m.m. Vinterdäck är en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. säkerhetsbälte, airbag, krockskydd m.m. Anskaffningsvärdet för vinterdäck till skillnad från annan säkerhetsutrustning ingår i underlaget för förmånsvärdet för dem som använder bilen i yrket. För dem som använder bilen i yrket, t.ex. servicepersonal, för vilka bilen är det kanske viktigaste arbetsredskapet, är frågan om vinterdäck inte bara en säkerhetsfråga utan också en fråga om arbetsmiljön. En annan framkomlig väg för att komma till rätta med ovan nämnda problemställning kan vara att införa krav på att vinterdäck ska vara standardutrustning i alla bilar som omfattas av lagstiftningen och som avses att användas som lagen avser. Det torde inte råda någon som helst tvekan om att vinterdäck är en synnerligen viktig säkerhetsutrustning.
mot · GU02T400 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad säkerhet i och kring i fråga om fartygstrafik. En kartläggning gjord av sjöfartsmyndigheten i visar att risken för fartygskollisioner eller grundstötningar är stor i . Mot bakgrund av detta är den alltmer ökande fartygstrafiken i och igenom oroande. beräknades trafiken omfatta ca 21 000 passerande fartyg. har antalet mer än fördubblats. Med stor sannolikhet är en ytterligare ökning att vänta, framförallt av fartyg från ryska oljehamnar. Till detta kommer också den täta färjetrafiken mellan och . Så gott som sker det grundstötningar, och ett antal fartygskollisioner har också inträffat i . Den kollision som skedde mellan oljetankern och ett polskägt lastfartyg visar med tydlighet hur sårbart systemet är. Olyckan visade också de allvarliga konsekvenser som en fartygsolycka kan få både för dem ombord på fartygen och för människor och för miljön kring våra kuster. För att undvika liknande olyckor är det av stor vikt att se på olika lösningar som kan minska risken för olyckor i . Ett par av de säkerhetshöjande åtgärder som bör övervägas i det framtida arbetet med att höja säkerhet i och kring är följande: En komplettering av bojarna i trafiksepareringssystemet (TSS). Etablering av lotsplikt för tankfartyg och fartyg som bär farligt gods. Detta är ett par förslag som skulle höja säkerheten i och kring markant. Dessa bör tas med i det framtida arbetet för en förbättrad säkerhet i området.
mot · GU02T401 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sträva och arbeta för att nå upp till den ambition som finns att det statliga driftstödet ska vara av flygplatsernas samlade underskott. Det statliga driftbidraget har utan tvekan på ett effektivt sätt medverkat till att säkerställa ett flygplatssystem i hela landet. Huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med svagt befolkningsunderlag. Utan det statliga driftbidraget skulle flertalet av dessa flygplatser inte ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Detta skulle också innebära att landets förhållandevis goda täckning av flygplatser kraftigt skulle försämras. Staten bör ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna. Men statens ekonomiska ansvar skall inte utgöra en total finansiering, även fortsättningsvis skall rörelseintäkter vara den huvudsakliga finansieringen för flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. Driftbidraget är viktigt för att vi skall kunna säkerställa en god tillgänglighet och goda utvecklingsmöjligheter för regioner i hela landet. Det är viktigt att vi kan erbjuda väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. Staten har haft en ambition att det statliga driftstödet skulle vara av flygplatsernas samlade underskott. Där är vi inte , men det är något som vi bör sträva efter och arbeta för att nå. är det så att staten står för och för av det driftbidrag som betalas ut. har varit något tveksamt till att det skall vara med och finansiera ett konkurrerande flygplatssystem. Det är viktigt att om man gör en förändring av detta så får det inte innebära att det totala driftbidraget minskar. i (s)
mot · GU02T402 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att svenska ombordanställda får utbildning och träning i sjösäkerhet. Som en följd av och andra stora fartygskatastrofer har det internationella regelverket inom sjösäkerheten genomgått stora förändringar. Detta har världen över föranlett stora investeringar i anläggningar för sjösäkerhetsutbildning. släpar dock efter i denna utveckling. I jämförelse med t ex våra nordiska grannländer har bara investerat en bråkdel i resurser för att öka sjösäkerhetskompetensen hos ombordanställda. efter förlisning och över femhundrafemtio omkomna svenskar krävs olika beslut för att radikalt förändra och förbättra denna situation. Inom ramen för program för sjösäkerhet har underlag tagits fram för att utveckla svensk sjösäkerhetsutbildning. Programmets forskningsprojekt har också uppmärksammats internationellt. På har räddningstjänsten i tagit initiativ till att utveckla en mer samlad utbildningsresurs inom sjösäkerhet. På ostkusten har, i anslutning till hamns planerade utbyggnad av hamn, initiativ tagits till liknande kraftsamling. Det handlar om ett samhällsansvar. De förslag som lagts fram i den Vinnovafinansierade förstudien om den framtida sjösäkerhetsutbildningen och de möjligheter som kan skapas genom intresserade aktörer på svensk ost- och västkust bör som ett första steg följas upp. Att ge svenska ombordanställda förutsättningar för utbildning och träning i paritet med omvärldens bör vara en prioriterad fråga för regeringen.