ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A229 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsmyndigheten. beslutade att en jämställdhetsmyndighet ska inrättas . ska bland annat följa upp och utvärdera de insatser som genomförs för att nå de jämställdhetspolitiska målen, ge stöd åt statliga myndigheter samt stödja samverkan mellan olika myndigheter i jämställdhetsfrågor. En myndighet med ansvar för jämställdhet är efterfrågad. Jämställdheten är ett angeläget samhällsområde som på samma sätt som andra samhällsområden behöver en myndighet till stöd för arbete att skapa ett jämställt samhälle fritt från diskriminering av flickor och kvinnor. skulle fungera som ett stöd för såväl riksdag och regering som landsting och kommuner. Men även samhället i bredare bemärkelse har ett behov av en myndighet för att bidra till det kvalificerade jämställdhetsarbete som vi ställer krav på. En jämställdhetsmyndighet kan bland annat sätta fokus på samordning och uppföljning samt på forskningen på jämställdhetsområdet. En uppföljning av det som görs kan också bidra till att utveckla jämställdhetsarbetet på regional och lokal nivå. Jämställdhet handlar om mänskliga rättigheter och om att förverkliga . För att förverkliga målet att kvinnor ska ha samma rättigheter och möjligheter som män måste skillnader i möjligheten till makt och inflytande elimineras. För att nå målet om en omställning till ett jämställt samhälle behövs redskap och i det arbetet behövs stöd från en jämställdhetsmyndighet. Arbetet med att inrätta bör utan dröjsmål inledas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02A230 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kvinnors rätt till heltidsanställning. I budgetspropositionen kan man utläsa att 250 000 personer arbetar mindre än de skulle kunna och vilja. 200 000 av dem önskar enligt tidigare undersökningar att få arbeta heltid. Många av dessa jobbar inom kvinnodominerade yrken som vård, omsorg, handel och restaurang. Under valrörelsen mötte vi många kvinnor som uttryckte frustration över att de inte kunde få möjlighet att arbeta heltid. Arbetsgivaren skyllde allt för ofta på att deras arbete är inom en servicebransch och för att då klara servicen klarar man inte att ha enbart heltidstjänster. visar undersökningar att män inom samma yrkeskårer i större utsträckning jobbar heltid. Exempelvis kan man se att inom handel på arbetsplatser som säljer sällanköpsvaror som elektronik eller tv-apparater där flertalet är män så är det också fler som jobbar heltid. Möjligheten till inflytande över sin arbetstid måste öka inom alla sektorer i samhället så att kvinnor får ökade möjligheter att förena arbete, fritid och familjeliv. Även inom näringslivet är kvinnor underrepresenterade såväl i styrelserummen som i ledande befattningar som vd och andra chefsroller. Det är viktigt att lyfta fram och synliggöra de maktstrukturer som underordnar och osynliggör kvinnor och kvinnors kunskap. Arbetet med kvinnors rätt till heltid och med deltid som en möjlighet, måste förverkligas. Vi ser också tendenser till att antalet timanställningar ökar. Arbetsgivare inom offentlig sektor bör gå i bräschen för att erbjuda samtliga anställda heltidstjänster. Arbetet för att uppnå målet att kvinnor och män ska ha samma rättighet till ekonomiskt oberoende måste påskyndas.
mot · GU02A231 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. har antalet människor som gått från ett aktivt yrkesliv till sjukersättning inom ramen för socialförsäkringen markant ökat. Skälen till sjukersättningen är att man har en arbetsförmåga som är nedsatt och som prövats inom ramen för gällande lagstiftning. Inte sällan rör det sig om en nedsatt arbetsförmåga som har sin grund i ohälsa förknippad med tidigare arbete. En rad åtgärder har vidtagits för att stimulera personer med sjukersättning att pröva återgång till arbete på en förändrad arbetsmarknad. Bland annat finns möjlighet till vilande sjukersättning man prövar återgång till arbetsmarknaden eller att via lönebidrag ge möjlighet till viss subventionering av lönekostnaderna för arbetsgivaren. Signalerna från föreningslivet om behovet av översyn av lönebidragen har varit starka. För att människor med olika former av arbetshandikapp ska kunna återkomma på arbetsmarknaden finns skäl att utöka antalet lönebidrag liksom att höja nivån på det tak som gäller. Härigenom blir det en bättre anpassning till gällande löneläge på arbetsmarknaden. Även redan anställda kan vara i behov av lönebidrag i stället för att hamna i arbetslöshet. Om en redan anställd drabbas av arbetsoförmåga är det inte alltid lätt för arbetsgivaren att hitta ett arbete som den anställde klarar av fullt ut. Ett kompletterande lönebidrag kan då göra att han eller hon kan få behålla sitt jobb.
mot · GU02A232 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetsgivare bör kunna dömas att ta tillbaka uppsägningar om turordningsreglerna inte följts. Lagen om anställningsskydd är till för att öka anställningstryggheten genom att förbjuda obefogade uppsägningar och avskedanden. Saklig grund kan vara personliga förhållanden eller, vilket är vanligare, arbetsbrist. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist är arbetsgivaren skyldig att följa en särskild turordning. Den innebär att de som har den längsta anställningstiden har förtur till fortsatt arbete, såvida arbetsgivaren i förhandlingar med facket inte kommit överens om att undanta personer med särskild kompetens. En ogrundad uppsägning kan ogiltigförklaras av Arbetsdomstolen så att arbetstagaren får behålla sin anställning. Det gäller dock enbart när det gäller uppsägning på grund av personliga förhållanden. När det gäller uppsägning på grund av arbetsbrist kan domstolen inte döma arbetsgivaren att ta tillbaka uppsägningen, trots att turordningsreglerna inte har följts. Jag menar att detta är orimligt. Det innebär att enskilda som drabbas inte har någon möjlighet att få tillbaka sitt arbete trots att lagen inte har följts. En arbetsgivare som inte följer turordningsreglerna bör kunna dömas att ta tillbaka uppsägningen, så att arbetstagaren får behålla anställningen.
mot · GU02A233 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att starkare bör agera för att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet. De mänskliga rättigheterna i arbetslivet regleras av de konventioner som tagit fram. De grundläggande konventionerna omfattar den fria förenings- och förhandlingsrätten, förbud mot slav- och tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och förbud mot diskriminering i arbetslivet. är det inget okänt faktum att många länder och företag bryter mot dessa konventioner. Möjligheterna för löntagare i andra länder att sätta press på företag att följa konventionerna är begränsade, genom att det inte finns någon internationellt erkänd rätt till sympatiåtgärder. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagarna kunna sätta press på dem att uppfylla kravet om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Fackföreningar i och andra länder skulle då kunna vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetstagare som utsätts för kränkningar av deras mänskliga rättigheter i arbetslivet, oavsett var i världen det sker. bör därför starkare driva kravet på att skapa en internationellt erkänd rätt till fackliga sympatiåtgärder mot företag i andra länder som inte respekterar konventioner om rättigheter i arbetslivet.
mot · GU02A234 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av den samhällsekonomiska kostnaden av etnisk diskriminering. Väldigt länge har medier och även forskare tagit upp frågan om hur mycket invandring, invandrare och integration kostar. Frågan är felställd. Frågan borde i stället vara hur mycket arbetsgivarnas, fackens, politikernas och tjänstemännens diskriminering kostar. Därav kravet om en utredning av samhällskostnaden för diskriminering. Till exempel den kostnad som uppstår när individer p.g.a. ovidkommande faktorer förhindras att uppnå sin potential, eller i form av ohälsa, eller bristande tillit till polis och rättsväsendet, eller bristande tillit till samhällets olika satsningar. Hur mycket invandringen kostar har länge diskuterats i . Men denna fråga har haft fel fokus. Tanken antyder att det är invandring eller invandrare som orsakar kostnader. Men istället ser vi makthavarnas oförmåga att ta tillvara den kompetens och potential som människor har med sig som orsak till kostnaden. Eller ännu tydligare: Det kan vara diskriminering hos arbetsgivare, fackföreningar, politiker och tjänstemän som orsakar denna s.k. kostnad. Och att dessa makthavare inte verkar vara medvetna om de samhällsekonomiska kostnader som de orsakar. Det är därför det behövs en utredning kring hur mycket diskriminering kostar samhället. Uppenbarligen förlorar såväl individen som samhället med hänsyn till den orealiserade arbetskraftspotential som är kopplad till diskriminering. Vad innebär det för samhällsekonomin att en invandrare som är utbildad i till ingenjör, på grund av etnisk diskriminering tvingas köra taxi, eller att en apotekare inte har något annat val än att arbeta som lokalvårdare eller att en i utbildad tandläkare tvingas flytta till ett annat land för att få arbete som motsvarar hennes kompetens? Detta innebär förluster för individen som har satsat på sin framtid i . har bl.a. genom utbildningen investerat i individen. förlorar dessutom denna individ som en förebild för framtida generationer. Därtill kommer följdkostnader som exempelvis ohälsa orsakad av diskriminering. Man bör även beakta den förlorade potential som grundläggs i förhållande till kommande generationer. Det finns en förstärkt risk att en bristande tillit till samhällsinstitutioner och framtida möjligheter i förs från en generation till nästa. Det är också av intresse att se hur mycket av denna kostnad som uppstått p.g.a. politikers oförmåga att införa ett meningsfullt förbud mot etnisk diskriminering i arbetslivet . Ett tydliggörande av kostnaden skulle bidra till en bredare förståelse för behovet av att synliggöra och motverka diskriminering.
mot · GU02A236 · 2006-10-30 00:00:00 — Borttagandet av studerandevillkoret kommer också att underminera a-kassans betydelse som omställningsförsäkring, eftersom det kommer att innebära en större ekonomisk risk att säga upp sig från sitt jobb för att skaffa sig en utbildning. Studerandevillkoret bör enligt gälla även fortsättningsvis eftersom det ger viss ekonomisk trygghet vid eventuell arbetslöshet efter studier. 6.3Avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa Regeringen aviserar i proposition 2006/07:1 att man ska återkomma till med en proposition om att egenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen ska öka genom att en högre avgift till a-kassorna införs 2007. I högeralliansens gemensamma budgetmotion 2005/06:Fi12 var förslaget att egenavgifterna ska öka med genom höjda avgifter. Regeringen föreslår också i proposition 2006/07:1 att avdragsrätten för avgift till a-kassa och fackförening ska avvecklas. Borttagandet av avdragsrätten och höjningen av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen betyder att arbetstagare får betala högre avgifter till fackföreningen och a-kassan. var den genomsnittliga avgiften till a-kassan , och efter skatteavdrag . De flesta a-kassor har månadsavgifter om ca 100kr. Regeringens aviserade politik är att avgifterna till a-kassan ska höjas beroende på arbetslösheten inom varje yrkesområde. Avgiftshöjningen ska dock inte överstiga 300kr . Med en a-kasseavgift på och slopad avdragsrätt kan ett medlemskap i a-kassan komma att kosta . Det innebär en femdubbling från dagens . Tillsammans med slopad avdragsrätt för fackföreningsavgift innebär det en totalkostnad om ca . Deltidsanställda kommer enligt vad som aviserats av regeringen att drabbas ännu mer orättvist, eftersom de kommer att få betala full avgift till a-kassan, trots att de är deltidsarbetslösa. Ungefär 250000 personer är deltidsarbetslösa och en majoritet, ca 170000 av dem, är kvinnor, de flesta i lågavlönade yrken. Problemet med att många kan komma att lämna även a-kassan till följd av de chockhöjda avgifterna, är regeringens förslag om att göra medlemskap i a-kassan obligatoriskt. Lågavlönade, deltidsanställda och visstidsanställda personer som inte har råd att betala avgiften till a-kassan, kommer med regeringens politik att helt mista sin rätt till ersättning. Försämringarna kommer att leda till ökade kostnader för ungdomar, med risk för att ungdomar som ofta är lågavlönade inte har råd att vara fackligt anslutna eller anslutna till en a-kassa. Därför avvisar vi regeringens alla nedskärningar på a-kassan.
mot · GU02A239 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen genom olika åtgärder fortsätter säkerställa att alla kommuner ställer upp i flyktingmottagandet. Att ta emot människor som flyr undan krig och förtryck är en självklar följd av den värdegrund det svenska samhället vilar på. har invandringen i huvudsak varit knuten till flyktingskap. har trots de omfattande ekonomiska problem som drabbade staden tagit sin del av ansvaret för den svenska flyktingpolitiken. tog emot av de flyktingar som erhöll uppehållstillstånd i . Detta kan jämföras med att har av rikets befolkning. Det kan också jämföras med att rika och ekonomiskt välmående kommuner såsom exempelvis Malmös grannkommun i vägrat att ta emot flyktingar över huvud taget. Dock har möjligheten att ge dessa nyanlända bästa möjliga start i varit begränsad i . Bostadsbrist, trångboddhet, svårigheter i skolan och ett stort utanförskap är bara några av de problem som brottas med än . Därutöver visar beräkningar gjorda av att kommunerna inte fullt ut kompenserats för sitt flyktingmottagande . Detta har bland annat resulterat i att ett flertal kommuner har uppvaktat ministern i denna fråga. Mot denna bakgrund är det inte så märkligt att kommun har försökt hitta alternativa metoder i ett kärvt ekonomiskt läge. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och därför anser jag att det bör till åtgärder för att säkerställa att alla kommuner ställer upp i flyktingmottagandet.
mot · GU02A241 · 2006-10-27 00:00:00 — Kränkande beteende och ohälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man ser över diskrimineringslagstiftningen i syfte att förbättra för alla de människor som upplever sig kränkta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man gör en översyn av möjligheten att införa en lagstiftning motsvarande ADA-lagstiftningen i för att förhindra kränkning och diskriminering av människor med funktionshinder. Inte nog med att en fjärdedel av alla svenskar anser sig kränkta. De blir sjuka också, enligt en rapport från (). Bakom slutsatserna om diskriminering och ohälsa ligger de stora folkhälsoenkäterna och 2005, som besvarats av tiotusentals personer. Nästan en fjärdedel svarar att de anser sig ha utsatts för kränkande eller diskriminerande bemötanden . Den största gruppen är unga kvinnor, som utgör . Det är vanligare att kvinnor födda utanför anser sig utsatta för kränkande bemötande. Av de som kände sig kränkta angav en fjärdedel att de utsatts för diskriminering. Det är vanligt att de kränkta rapporterar nedsatt psykiskt välbefinnande, svår ängslan och ångest, stora sömnsvårigheter, självmordstankar och liknande. Arbetet mot diskriminering är också ett arbete för bättre folkhälsa, vilket gör det oerhört viktigt att detta arbete förbättras och utvecklas.
mot · GU02A242 · 2006-10-27 00:00:00 — Anställningsskydd för personer med fredsfrämjande uppgifter utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av ledighetsregler och skydd av anställningen vid viss utlandstjänstgöring. anlitas alltmer vid olika fredsfrämjande uppgifter i världen. Med hjälp av svenskt bistånd finns många svenskar ute i världen för att hjälpa till att även bygga upp det civila samhället. Utöver militärer och poliser är det även andra yrkeskompetenser som efterfrågas. Till exempel på verkar Monitoring Mission (SLMM), ett samarbetsprojekt mellan , , och , finansierat av bl.a. FN och Sida. I denna mission finns deltagare med väldigt varierande yrkesbakgrund som IT-specialister, beteendevetare, ekonomer och hantverkare. Vid ett besök hos SLMM uppmärksammades vi på brister i det regelverk som styr möjligheten till tjänstledighet för deltagande i denna och andra civila missioner. Till skillnad från personal anställd i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten har dessa personer inget regelverk som skyddar anställningen i . För personal i utlandsstyrkan gäller lag (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. Denna lag bygger på lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Det är väsentligt för att kunna rekrytera den kompetens som behövs att dessa personer omfattas av ett anställningsskydd. På dagens arbetsmarknad är det få som vill riskera en fast anställning med goda villkor, för att göra en viktig fredsfrämjande insats. Till skillnad från anställda i utlandsstyrkan finns inget skydd mot uppsägning eller avsked. Det finns vidare ingen rätt till tjänstledighet eller skydd mot försämrade villkor vid återkomsten till . Jag menar att de ovan relaterade omständigheterna behöver få en lösning och att ett regelverk liknande det för anställda i utlandsstyrkan införs.
mot · GU02A243 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett flexiblare användningssätt av starta-eget-bidraget. Vi behöver få till ett ökat nyföretagande i , inte minst i de kommuner som är beroende av en eller flera stora företag. Sådana kommuner är väldigt sårbara om det händer något med det/dessa företag. I dessa kommuner är det därför viktigt att man arbetar med dessa frågor innan det händer något. Det är en långsiktig arbetsmarknadspolitik som behövs. Tyvärr arbetar vi alldeles för lite med det långsiktiga arbetet, det är oftast det korta perspektivet som gäller. Vi har ett starta-eget-bidrag som endast vänder sig till dem som är arbetslösa, medan de som har en anställning inte har någon möjlighet att få starta-eget-bidrag. Det är givetvis så att det finns många bra företagsidéer bland alla dem som inte har rätt till starta-eget-bidrag. Men det är ofta ett mycket stort steg att lämna den trygghet som man har. Man är kanske gift, har barn, villa, bostadsrätt m.m. Så det är inte så enkelt att bara säga upp sig från sin anställning och starta upp ett företag utan någon trygghet eller säkerhet. Det är med all säkerhet många goda affärsidéer som aldrig blir av på grund av just detta. Här borde man hitta ett flexiblare användningssätt av starta-eget-bidraget, om så inte i hela landet så borde man hitta möjligheter i de kommuner/regioner där det är ett lågt nyföretagande, där man är beroende av ett eller flera stora företag, där man drabbats av stora nedläggningar osv. Det förutsätter givetvis ett stort samarbete mellan arbetsförmedlingen, det lokala näringslivet, , kommunen och fackliga organisationer. Alla parter måste jobba åt samma mål, dvs. skapa ett ökat nyföretagande och fler arbetstillfällen till kommunen/regionen. Rollfördelningen skulle kunna se ut som följer: Arbetsgivaren ställer upp med att ge tjänstledighet till en anställd som skulle vilja prova en affärsidé exempelvis upp till . ger gratis rådgivning till den sökande och gör bedömningen om den sökandes affärsidé håller samt håller kontinuerlig kontakt med den sökande, även efter företagsstarten. Arbetsförmedlingen ger ekonomiska förutsättningar för den sökande samt hjälper det företag som givit den sökande tjänstledigheten med att hitta en lämplig ersättare/vikarie. Kommunen och föreningen tar på sig ansvaret att få igång en samverkan mellan skolan och näringslivet. Det är viktigt att vi kan jobba med en långsiktig arbetsmarknadspolitik: Detta skulle kunna vara ett bra och intressant sätt att göra det på. Det hade varit av stort värde om hade undersökt möjligheten att hitta en flexiblare användning av starta-eget-bidraget. Man skulle exempelvis kunna börja med att prova idén genom ett försök/projekt som skulle kunna omfatta 510 kommuner som är beroende av ett eller flera stora företag, som drabbats av någon större nedläggning och som är i stort behov av ett ökat nyföretagande och ett mer varierat näringsliv. Vi tror att detta skulle både öka nyföretagandet och skapa fler arbetstillfällen, och vara ett bra sätt att arbeta med långsiktig arbetsmarknadspolitik. i (s)
mot · GU02A244 · 2006-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag på hur målformuleringar om sysselsättning kan vidareutvecklas så att de även innefattar en ambition att minska regionala obalanser. Hela ska leva är en målsättning som de flesta ställer sig bakom. Trots det har vi stora regionala orättvisor som är svåra att bryta. Tillväxten är ojämnt fördelad, och andelen sysselsatta i storstadsområdena är generellt högre än i skogslänen. De allra lägsta siffrorna återfinns i skogslänens inland. Det finns olika definitioner och olika mål för sysselsättning och arbetslöshet som tar fasta på olika kriterier som ska vara uppfyllda för att nå målen. Mål som rör arbetsmarknadspolitiken tar inte fasta på de regionala obalanserna. Istället handlar det om målsättningar som ska uppfyllas genomsnittligt. Exempelvis kan delmålet om sysselsättningsgrad anses uppfyllt om visar högre siffror än uppsatta mål medan delar av landet i övrigt visar lägre siffror. anser att vi behöver formulera mer offensiva och operativa mål som höjer ambitionsgraden för att få en rättvisare och jämnare utveckling av tillväxt och sysselsättning i landet. Dessa mål kan sedan ligga till grund för en mer medveten styrning av resurser där ett helhetsgrepp kan tas för aktiva insatser som skapar bättre möjligheter till tillväxt, stärker lokala arbetsmarknader, samordnar statliga företags strategier och lokalisering osv. Vi föreslår därför att begär att regeringen lägger fram förslag på hur målformuleringar om sysselsättning kan vidareutvecklas så att de även innefattar en ambition att minska de regionala obalanserna. I målen ska också befolkningsutvecklingen vägas in, detta för att motverka att målsättningarna uppfylls genom ökad arbetsmarknadsrelaterad utflyttning. Regeringen bör lägga fram förslag på hur målformuleringar om sysselsättning kan vidareutvecklas så att de även innefattar en ambition att minska regionala obalanser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.