mot · GU02Kr245 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör analysera vad det skulle innebära om undervisning och omsorg ströks i 2 § lagen om stöd till trossamfund samt återkomma till med förslag till åtgärder. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för dessa att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg i enlighet med lagen om trossamfund, andra paragrafen. Förutsättningarna för att ett trossamfund ska få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Tjugoen olika samfund är registrerade som statsbidragsberättigade. Till dessa hör inte , eftersom denna fortfarande har speciella privilegier. har i separat motion föreslagit att dessa speciella förmåner för ska tas bort, eftersom statskyrkan i övrigt nu är avskaffad. har också motionerat om att staten bör jämställa religiösa föreningar med andra privata föreningar också vad gäller sättet att finansiera verksamheten. Vi har i tidigare sammanhang, motioner, frågor och interpellationer tagit upp frågor rörande olika religiösa samfunds sätt att uppfylla respektive inte uppfylla bestämmelsen om att de ska bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Såväl när det gäller kristna som andra samfund har det framkommit att det förekommer att man inte efterlever exempelvis den del av värdegrunden som gäller synen på kvinnor och män, på homosexuella eller på barnaga. är väl medvetet om trossamfundens betydelse för stora delar av landets befolkning, såväl kvinnor som män. Vi står givetvis bakom den religionsfrihet som är en av vårt samhälles grundläggande värden. Den tröst och gemenskap som många människor finner i religionen är i högsta grad värd att respekteras. måste även de religiösa samfunden följa samhällets regelverk. Samtliga olika ändamål inom utgiftsområdet måste vägas mot varandra med hänsyn till den nytta de tillför samhället och de människor som de berör. anförde dåvarande kulturministern att problemen inom trossamfunden skulle åtgärdas i en fortlöpande, generell dialog med trossamfunden. Från sida väntar vi fortfarande på resultatet av denna dialog. I utskottsbehandlingen av vår motion Anslag till trossamfunden (K437), sades att regeringen hade för avsikt att besluta om en översyn som bl.a. skulle omfatta formerna för stödet till trossamfund och sammansättningen av till trossamfund (SST). Utskottet välkomnade den av regeringen aviserade översynen. Vid kontakt med departementet strax framgick att direktiv och utredare ännu inte var klara. Enligt budgetförslaget går drygt 50miljoner kronor till stöd till trossamfunden och ytterligare 4,7miljoner till till trossamfund. Det kan synas vara måttliga summor, men i kulturbudgeten är det mycket pengar. Vi menar att om stöd endast skulle betalas ut till de organisationer som verkligen uppfyller kraven, så skulle mycket pengar kunna frigöras till annan verksamhet inom kulturområdet. förutsätter att den nya regeringen nu snabbt genomför den tidigare utlovade utvärderingen av hur 3 § lagen om stöd till trossamfund tillämpas och i vår budgetmotion Kr279 för utgiftsområde 17 föreslår vi att beslutar att flytta 10miljoner kronor från anslag 28:38 Stöd till trossamfund för att täcka andra utgifter inom utgiftsområdet. ifrågasätter dessutom lagen om stöd till trossamfund när det gäller samfundens uppdrag eller rättighet att bedriva undervisning och omsorg på den grunden att de är just trossamfund. Regeringen bör analysera av vad det skulle innebära om undervisning och omsorg ströks i 2 § lagen om stöd till trossamfund och återkomma med förslag till åtgärder. Detta bör ge regeringen till känna.