mot · GU02N220 · 2006-10-29 00:00:00 — Uppföljning av EU:s arbete kring ett RES-H-direktiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att i EU driva frågan om ett RES-H-direktiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av tydliga politiska signaler till allmänheten och företagen om framtiden för solvärme. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör inta en ledande position i utvecklingen av solvärme som ett teknikområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av en bättre samordning mellan investeringsstöd, informationsinsatser, politiska mål och stöd till forskning och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av framförhållning och långsiktighet för olika program och stimulanspaket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att en förändring av fastighetsskatten utformas så att den stimulerar investeringar i förnybar energi, energibesparing och därmed också solvärme.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att utveckla bygglagstiftningen så att solvärme naturligt integreras i nybyggnation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om den svenska tillämpningen av EU:s byggnadsdirektiv och beräkningsmodeller för energicertifiering.2 1 Yrkande 6 hänvisat till SkU. 2 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till CU. behandlade min motion 2005/06:N270 om behovet av ett RES-H-direktiv i näringsutskottets betänkande 2005/06:NU3 . avslog där samtliga yrkanden om tillkännagivanden för regeringen. Inte ens en välformulerad reservation från ledamot lyckades förmå kammaren att våga tänka nytt. Mina förslag har dock tagits upp av andra politiker i , och EU arbetar nu med det RES-H-direktiv som jag förordade att skulle driva. Det är beklagligt att riksdag inte har ansett att ska inta den ledande roll som vore möjligt på energiområde. Såväl som har ställt sig positiva till ett RES-H-direktiv. Arbetet är i den fasen att det pågår ett public consultation som innebär att bl.a. flera svenska organisationer skriver yttranden över förslaget, som är viktigt inte bara för att ska klara sina klimatåtaganden utan även för att underlätta framväxten av nya industriföretag. Svenska företag har kunskap och kan växa med rätt förutsättningar. Energiförbrukningen inom EU som helhet domineras av energi för uppvärmning och kyla. av EU-områdets totala energiförbrukning är att hänföra till detta område. Snabbast ökar energiförbrukningen inom området ventilation och kyla. I några av EU:s länder är elförbrukningen högre än under den kallaste. Förnybar energi för området värme och kyla kan med redan utvecklad teknik ersätta stora delar av den energi som har fossilt ursprung. Estif () gör bedömningen att i större delen av byggnadsbestånd kan ända av energibehovet för värme och kyla ersättas med en kombination av solenergi, biomassa och geotermisk energi. Förnybar energiteknik kan bidra till en minskning av CO2-problemet, mindre utsläpp av föroreningar i byggd miljö, skapa nya lokala arbetstillfällen samt inte minst bidra till en stabilare och mindre sårbar energiförsörjning som även på lång sikt är hållbar. Det påpekande jag gjorde i min första motion i ämnet, att intresset för ett direktiv för förnybar energi inom värme och kyla inte har rönt samma intresse som motsvarande direktiv på transport- och el- området (RES-T och RES-E) gäller inte i samma utsträckning . Förståelsen för behovet av förnybar teknik vad gäller såväl kyla som värme har ökat markant inom EU, och det är bara att beklaga att valt att ligga lågt på området. Att EU kommer att fatta beslut om ett RES-H-direktiv torde numera vara ganska klart, och det är därför bra om går före och antar egna mål för förnybar energi inom området värme och kyla. Solenergi bör där vara en viktig komponent. Min första motion i ämnet anförde framför allt förslag till åtgärder på EU-nivå. När nu den delen av processen är på väg att genomföras med som en mindre aktiv part väljer jag att lyfta fram förslag på nationell nivå. Oavsett hur frågan om ett RES-H-direktiv kommer att landa i EU har all anledning att fastslå en nationell plan för förnybar energi inom värme och kyla. Först anser jag dock fortfarande att ska spela en aktiv roll när det gäller framtagandet av ett RES-H-direktiv inom EU. Att min motion avslogs kan ha sänt otydliga signaler till andra länder. betraktas fortfarande som ett land som ligger långt framme på flera områden av förnybar energi även om vi sakta kommer alltmer på efterkälken. För den svenska industrins trovärdighet på den internationella marknaden inom förnybar energi vore det därför bra med en tydlig markering från den svenska att vi ska jobba för minimimål på EU-nivå när det gäller värme likväl som för transportsektorn och elområdet. Jag är övertygad om att orsaken till att mitt yrkande i denna del avslogs 2005 enbart berodde på att förslaget kom från en miljöpartist och inte på grund av dess innehåll. Jag är övertygad om att inte kan undgå att ha ambitioner på detta område, inte ens med en konservativ eller nyliberal regering. Det är därför viktigt att regeringen i EU driver frågan om att ett ambitiöst RES-H-direktiv antas. Detta bör ge regeringen till känna. För att inte ska fortsätta att halka efter inom EU är det nödvändigt med tydliga signaler från riksdag och regering. Bioråvaran kommer att i växande omfattning behövas för elproduktion och för transportsektorns bränsleförsörjning. Solvärme produceras till en rimlig kostnad. färdig värme måste jämföras med andra alternativa energipriser med sina omvandlingsförluster. Solvärme i kombination med lagrad sol i form av bioråvara bör därför få en större roll i vår energiförsörjningsmix. För att industrin ska våga satsa krävs tydliga politiska signaler. Det offentliga måste gå före med sitt fastighetsbestånd och reglerna för stöd och stimulans måste vara långsiktiga. En informationskampanj från samhällets sida är också viktig för att signalen ska uppfattas av såväl företag som allmänhet. bör därför tydligt markera behovet av politiska signaler till stöd för investeringar inom solvärmeområdet. Den svenska energiforskningen har haft några svåra år med neddragna anslag. har detta återställts genom försorg av den socialdemokratiska regeringen, och självklart utgår vi från att den nya regeringen inte har för avsikt att bromsa forskningen. För att ge tyngd åt åsikt att förnybar energiteknik är viktig bör dock markera detta genom att särskilt uttala att har ambitionen att vara ett ledande land när det gäller förnybar energiteknik. Det finns särskild anledning att markera denna ambition vad gäller värmeområdet och den betydelsefulla solenergitekniken. En miljon kvadratmeter solfångaryta i borde vara en minimiambition. För att nå framgång krävs ofta samlade åtgärder. bör därför tydligt uttala att såväl informationsinsatser, som olika former av stimulansåtgärder, investeringsstöd eller skattesubventioner som inriktning på FOU måste koordineras så att bästa effekt kan nås. Det är även viktigt att åtgärderna har en uthållighet. Stimulansinsatser bör gälla gärna åtta eller tio, för att aktörer på marknaden ska våga satsa fullt ut. Framförhållning är också viktigt. Nya regler bör vara beslutade innan gamla fasas ut. 2005/06 tog beslut om att investeringar i hus som minskar deras miljöbelastning ska premieras och därmed underförstått inte leda till höjd fastighetsbeskattning. Under valrörelsen var fastighetsskatten inledningsvis en het potatis som dock med tiden svalnade. Oavsett om den nya regeringen avser infria sitt löfte att avskaffa fastighetsskatten vore det olyckligt om förändringar fick en sådan utformning att den stimulans för miljöåtgärder i byggnader som röstade fram skulle undermineras. Tvärtom borde de nya skatter/avgifter som man inför på fastigheter utformas så att de tydligt stimulerar investeringar i förnybar energi, energibesparingar och därmed även solvärme. bör ge regeringen en tydlig signal i denna del. ligger efter när det gäller en bygglagstiftning som styr mot förnybar energiteknik. Barcelonamodellen borde kunna vara ett föredöme för en svensk revidering eller förnyelse av bygglagstiftningen. Vid nybebyggelse borde det vara självklart att solvärme ska integreras. Även vid större renoveringar är det rimligt att ställa krav på solenergilösningar. Att starta ett sådant arbete skulle även stärka trovärdighet som ett land som avser att vara med och ta ansvar för EU:s klimatåtagande. bör ge regeringen i uppdrag att se över lagstiftningen på byggområdet i denna anda. Inte minst viktigt är det att utformar egna beräkningsmodeller och energicertifieringsmodeller där solvärme synliggörs och även kvantifieras. EU:s byggnadsdirektiv kommer att innehålla solvärme, men det kommer att behöva förtydligas hur tillämpningen ska se ut. Det är viktigt med regler som inte begränsar nya tekniska lösningar och praktiska användningsområden. Solfångare kan vara ytor som skyddar på många andra ställen än på tak. I bygger vi inte som i , eller . Vi har många olika sätt att skapa gårdsmiljöer, vindskydd m.m. Solenergi kan integreras i alla byggnadskomponenter, vilket gör det viktigt att branschen får medverka aktivt vid utformningen av EU:s byggnadsdirektiv. Detta bör särskilt påpeka.