ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Kr259 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om marknadsföringen av stora internationella arenaarrangemang i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om 100-årsminnet av i . i fotboll var en stor arrangörstriumf för . Detsamma gäller om än i mycket mindre skala i friidrott i . Vi kan se tillbaka på många lyckade stora arenaarrangemang med miljontals och snart nog miljarder åskådare på plats inte flest på arenorna utan främst framför tv-skärmarna jorden runt. är liknande arrangemang beslutade att äga rum i (), 2010 (i fotboll) och 2012 (). Att stora arrangemang också förläggs till djupt odemokratiska länder, som och 1936, 1980 och 2008, befläckar visserligen det idrottsliga men är likväl en verklighet som man tvingas leva med. Kan , möjligen i samverkan med andra länder, vara med och arrangera stora internationella arenamästerskap? Utöver i och , har arrangerat två stora internationella mästerskap: i fotboll 1958 och i friidrott i . Vi skall inte heller glömma att framgångsrikt kandiderade om och var bland de tre sista länder som fanns med i slutomgången, vilken som bekant vanns av . Några försök att få arrangera har varit mindre framgångsrika. Tv-rättigheterna till de stora internationella arenamästerskapen har förändrat möjligheterna att vara med och tävla om arrangörsskapet. har goda förutsättningar att ta upp kampen inte bara om och i de nämnda arenaarrangemangen utan om många fler, förvisso något mindre omfattande, tävlingar. Men det kräver långsiktigt arbete, både opinionsmässigt och marknadsföringsmässigt. Man måste erbjuda arrangemang i absolut toppklass vad gäller arenor, säkerhet och andra delar av arrangemangen. Man måste också kunna erbjuda finansiella förhållanden som inte kullkastar alla ekonomiska kalkyler. Det är alldeles uppenbart att någon form av statliga garantier är nödvändiga i många sammanhang om ett land som i hårdast internationella konkurrens skall vinna arrangörsskap . Men därtill krävs en nationell organisation där de statliga garantierna inte är det viktigaste utan samverkan mellan förbund, arrangörsort och tv- och radiomedier, för hela finansieringen. På detta område har mycket att göra. Det går inte att för varje möjligt arrangörstillfälle skapa en organisation utan denna behöver, liksom varje annat företag som vill hävda sitt varumärke utanför landets gränser, verka kontinuerligt. Här behöver idrotten, tv-reklambranschen och arrangörsorterna samverka, inte under ledning av staten men i samverkan med denna. är det hade möjlighet att arrangera på . Detta bör på lämpligt sätt uppmärksammas, förslagsvis genom att en permanent utställning om detta arrangemang i idrottens barndom ställs samman, till gagn för som arrangörsland av viktiga internationella arenaarrangemang. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr261 · 2006-10-30 00:00:00 — Likställande av religiösa och icke-religiösa livsåskådningsförbund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likställande av religiösa och icke-religiösa livsåskådningssamfund. Enligt lag (1999:932) om stöd till trossamfund utgår statsbidrag till vissa av regeringen godkända trossamfund. Exempel på samfund som erhåller bidrag är , och Buddhistiska Samarbetsråd. Dock anses inte icke-religiösa samfund för livsåskådning berättigade till bidrag, trots att lagtexten inte anger att religion, gudstro, behöver ingå i samfundets åskådning. Trots detta har numera Buddhistiska Samarbetsråd statsbidrag, trots att deras livsåskådning inte inkluderar någon gud. är skild från staten. Det förefaller rimligt att , , har en statsmakt som inte bara förhåller sig neutral mellan olika religioner och religösa samfund utan även är neutral mellan religiösa och icke-religiösa livsåskådningssamfund. Detta bör gälla såväl statsbidrag som annan lagstiftning. Förbundet som står för en värderingsutvecklande livsåskådningsgrund för en icke-teistisk livssyn. Man fyller för sina medlemmar såväl som för samhället runt i hög grad samma syfte och uppgift som teistiska livsåskådningssamfund gör. används ofta begreppet trossamfund om vissa livsåskådningsorganisationer, ett begrepp som avser en samling av människor med liknande trosuppfattning. För tydlighets skull bör påpekas att denna definition i kunskapsteoretisk mening givetvis även omfattar den humanistiska livsåskådningen, vars livssyn bygger på en rad (vetenskapligt obevisbara) trosuppfattningar såsom till exempel vikten av jämställdhet, icke-rasism, icke-diskriminering och alla individers okränkbara mänskliga rättigheter. Det vore ett högst rimligt krav på varje organisation att omfatta dessa grundläggande värderingar för att alls vara bidragsberättigade, något som knappast alla nuvarande bidragsmottagare gör. Mot den bakgrunden vore det mer än rimligt att icke-religiösa livsåskådningssamfund likställs med religiösa vid fördelning av statsbidrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr262 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över fördelningen av statsbidrag till studieförbunden i syfte att öka fokus mer på kvalitet än kvantitet. fastställde en ny fördelningsmodell för studieförbunden att gälla . Nuvarande statsbidragssystem tenderar att leda till en överbetoning av antalet studietimmar och en ökande administration då det fokuserar alltför ensidigt på kvantitet. Den nya modellen bygger liksom den gamla på volym i alltför hög utsträckning. Sex av nio studieförbund har också varit kritiska till den nya fördelningsmodellen som de upplever missgynnar kvaliteten. För att komma bort från ensidigt kvantitetstänkande bör det nya systemet tydligare utgå från kvaliteten och särarten i den folkbildningsmässiga verksamhet som studieförbunden bedriver. Fördelningsmodellen bör därför justeras med syfte att tydligare lyfta fram kvalitetsaspekten i stället för att fokusera så pass mycket på kvantiteten.
mot · GU02Kr264 · 2006-10-27 00:00:00 — Folkbildningens särart och utvecklingsmöjligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå vakt om folkbildningens särart och framtida utvecklingsmöjligheter. Folkbildningen har i ett helt sekel bidragit till att minska kunskaps- och klassklyftor i och väckt engagemang som lett till en jämförelsevis livaktig demokrati där många människor gör sin röst hörd. Den folkbildningsproposition, Lära, växa, förändra, som lades fram slog fast värdet av detta och värdet av att folkbildningen även får möjlighet att utvecklas utifrån sin särart. Det är viktigt att förstå folkbildningens kärna för att kunna förstå motiven för samhällets stöd till folkbildningen. Folkbildningens praktiska genomförande ska naturligtvis kunna granskas utifrån olika kvalitetsindikatorer. Men detaljerna måste folkbildningen själv finna former för. Precis som deltagandet är fritt och frivilligt för den enskilde, behöver en god folkbildning vara befriad från pekpinnar och tvång. Syftet med statens bidrag till folkbildningen bör därför vara att utveckla och förstärka den, inte att styra och begränsa den. Även om detta alltså slogs fast i Lära, växa, förändra finns det, i synnerhet med en alliansstyrd regering, stor oro kring framtidens folkbildning. I moderatstyrda kommuner i landet har beslut att begränsa eller helt upphöra med stöd till folkbildningen redan fattats, och på flera håll förs också en diskussion kring hur man i högre utsträckning ska kunna styra mot, uppdra åt och beställa verksamhet från studieförbund och folkhögskolor. Blir detta verklighet förloras hela poängen med folkbildningen, då kan vilken kommersiell utbildningsleverantör som helst ta över. Det unika som karakteriserar folkbildningen och skiljer den från reguljär utbildning skulle kunna sammanfattas i följande punkter: Verksamheten ska vara idéuppbyggd dess motsats är serviceinriktad verksamhet som följer marknadslösningar. Den stimulerar det gemensamma fria kunskapssökandet dess motsats är av andra uppsatta mål som styr innehåll och upplägg. Verksamheten är fri från påverkan uppifrån och utifrån dess motsats är styrd utbildning utifrån någon annans uppdrag. Verksamheten ska leda till förändring för individ, organisation och samhälle dess motsats är anpassning. Studierna utgår från deltagarnas problem (erfarenhetsbaserat lärande) dess motsats är det erfarenhetsrelaterade lärandet som utgår från någon annans problem. Folkbildningen är, och ska vara, ett alternativ till det institutionaliserade lärandet. Det unikt folkbildningsmässiga är synsättet med utgångspunkt i bildning och den enskildes och gruppens egna målsättningar och riktmärken. Folkbildningens värden behöver samhällets stöd för att kunna hävda sig i en ekonomiserad verklighet på samma sätt som ett demokratiskt samhälle behöver folkbildningens värden för att kunna utvecklas och fortleva. Med anledning av ovanstående är det av yttersta vikt att slå vakt om folkbildningens principer och ge folkbildningen goda möjligheter att fortsätta utvecklas utifrån sin särart.
mot · GU02Kr265 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att slå vakt om, och se över möjligheterna att omfördela för att öka resurserna till, kultur i arbetslivet. Kulturområdet är ett av de områden där klassmönstren utkristalliseras allra tydligast. LO-medlemmar använder av sin disponibla inkomst till kulturkonsumtion, vilket är betydligt mindre än vad både TCO:s och Sacos medlemmar spenderar på kultur. vet vi att kulturkonsumtion har många positiva effekter för såväl den enskilda människan som för samarbetsklimatet på t.ex. en arbetsplats. Kultur kan spela en avgörande roll då det gäller rehabilitering och i förebyggande arbete mot ohälsa. Ett exempel på detta är i där fick från för ett kulturprojekt. Sjuktalen minskade dramatiskt. Motivationen ökade, sammanhållningen blev starkare och rehabiliteringen förbättrades väsentligt. Vad man gjorde var att med hjälp av kulturarbetare och medlemmarnas slumrande kreativitet skapa en helt ny samhörighetskänsla på arbetsplatsen. Detta fick mångdubbel effekt. Kulturen är inte bara till för eliten. Alla människor behöver kultur. Det kan vara spetskultur, men också en breddad kultur och en kulturverksamhet som utgår ifrån arbetslivets villkor och förmår att skildra och påverka samma verklighet. Om fler arbetsplatser fick möjlighet att lyfta in kulturen på samma sätt som i skulle fler få tillgodogöra sig dess positiva effekter, en vinst både vad gäller ökad livskvalitet och lägre kostnader för ohälsa. Mot bakgrund av ovanstående finns det anledning att slå vakt om och se över möjligheterna att omfördela resurser så att mer går till kultur i arbetslivet.
mot · GU02Kr266 · 2006-10-30 00:00:00 — Brott mot mänskligheten i kommunismens namn tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att på ett tydligt sätt uppmärksamma de brott som har begåtts mot mänskligheten i kommunismens namn. har på ett lovvärt sätt uppmärksammat Förintelsens illdåd genom Forum för levande historia. Men informationen om kommunistiska regimers förtryck och massmord har inte uppmärksammats på samma föredömliga sätt. när unga människor söker sin identitet händer det ofta att kommunistiska diktatorer lättvindigt finns tryckta på deras tröjor. Därför är det viktigt att det finns historisk dokumentation samlat och tillgängligt för skolor och en bred allmänhet om de avskyvärda brott som har begåtts under t.ex. , , och styren.
mot · GU02Kr267 · 2006-10-30 00:00:00 — Opera på skäret i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Opera på Skäret i . Opera på Skäret i är ett kulturellt musikteatercentrum. Det är det tidigare sågverket och virkeslagret utanför som blivit en kulturell mittpunkt i län. Flera högkvalitativa produktioner har genomförts, bl.a. operafestivalen 2006 med en egen uppsättning av som spelades sex gånger med stor framgång. har intresset för Opera på Skäret ökat, och evenemangen har haft ungefär 6 000 besökare. Ambitionen är att etablera Opera på Skäret på den internationella marknaden. Kulturen är en verksamhet med egenvärde, och det är viktigt att människor får tillgång till ett kulturellt utbud. finns det klara kopplingar mellan ett vitalt och nyskapande kulturliv och ekonomisk tillväxt. Att inte satsa på kulturen betyder att stänga sig ute från morgondagens arbetsmarknad. Konceptet med ett kulturcentrum i har också visat sig vara mycket framgångsrikt. fungerar som en turistmagnet och har stärkt det lokala näringslivet och tillväxten i , trots låg befolkningstillväxt och placering i en bygd ganska långt från större befolkningscentrum. Projektet i har en oerhörd potential, dels när det gäller att skapa högklassig kultur för medborgarna, dels också för att öka företagsamheten och därmed tillväxten i området. Projektet bör kunna stå som förebild för andra liknande projekt runtom i . På grund av den stora potentialen och det stora intresset bör staten uppmärksamma initiativet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr268 · 2006-10-26 00:00:00 — Nationellt uppdrag för i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna till ett speciellt nationellt uppdrag för i . Textilindustrin utgör grunden i uppbyggnaden av det industriella samhället i . I denna närings utveckling åskådliggörs såväl innovationer som företagande och samhällets olika institutioners uppbyggnad. och är en unik miljö med sitt välbevarade kulturarv kombinerat med en levande textilindustri och en framträdande utbildningsinstitution i form av den textila högskolan i . har under en lång följd av år satsat betydande resurser för att i samverkan med andra aktörer, såsom Textilhögskolan, dokumentera och visa utvecklingen inom näringen från det fysiska kulturarvet fram till dagens mode och design. sluter ett regionalt avtal med där industrisamhällets kulturarv kommer att vara en viktig del av uppdraget. Museet kommer också enligt uppgift att aktivt arbeta inom det industrihistoriska nätverket inom regionen. Man har också förklarat sig villig att utveckla samarbetet mellan arkiv, bibliotek och museer och att stödja lokala initiativ som den redan genomförda etnologiska dokumentationen av den finska invandringen till den svenska textilindustrin . Museet är berett att utveckla sin verksamhet till att bli en ledande aktör inom när det gäller att dokumentera och förmedla textilindustrins olika verksamhetsgrenar. Här kommer även omvandlingen av näringen mot tekniskt avancerade produkter och frågor kring form och design att dokumenteras. Genom ett nationellt uppdrag kan museet även aktivt medverka i uppbyggnaden av ett textilt designcentrum i regionen. Det är väl motiverat och klokt att ge ett speciellt nationellt uppdrag där frågorna kring dokumentation och förmedling av det industriella kulturarvet sätts i fokus genom textilindustrins utveckling.
mot · GU02Kr270 · 2006-10-30 00:00:00 — Nordiskt utbyte av tv-sändningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att ett utbyte av tv-sändningar mellan de nordiska ländernas statliga public service-bolag kommer till stånd. 2Nordiskt utbyte av tv-sändningar Tv-utbudet i och även i de andra nordiska länderna har ett mycket stort inslag av engelskspråkiga program. Dessa sänds såväl i de statliga public service-bolagen som hos kommersiella bolag. vet vi att många högkvalitativa program sänds i våra nordiska grannländer. Det finns många anledningar till att försöka underlätta att de olika ländernas public service-utbud kan ses i alla nordiska länder. Många svenskar bor längre eller i andra nordiska länder, och motsatsen gäller naturligtvis andra nordiska länders medborgare som bor i . Det finns språkliga minoriteter som t.ex. i respektive svenskar i . I gränstrakterna har befolkningarna haft tillgång till grannländernas tv-utbud, men det försämras nu i samband med digitaliseringen. De nordiska statliga bolagen skulle kunna sluta avtal med varandra att byta sändningsrättigheter med varandra så att alla nordiska statliga kanaler kan sändas i alla nordiska länder. Det skulle innebära ett konkret nordiskt samarbete i motvikt mot en alltmer kommersialiserad masskultur. Det finns i dagens globaliserade värld all anledning att bidra med en nordisk dimension. Ekonomiskt bör detta innebära endast små kostnader för respektive bolag men ge mycket kultur för pengarna. Den bör därför genom , avtal med SVT och på andra sätt verka för ett utbyte av de nordiska ländernas statliga public service-företags programutbud kommer till stånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr271 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturtidskrifter. spelar en stor roll för opinionsutbildningen. Att det gäller även för relativt små tidskrifter har fastslagits bl.a. av . kläms de små kulturtidskrifterna åt alltmer i takt med att ägarkoncentrationen fullbordas också på distributionens område. finns endast två distributörer kvar, och så Interpress, som uppgått i en norsk internationell koncern, , vilken nu också äger Press och Pressbyrån. som man diskuterat hur man ska kunna förbättra kulturtidskrifternas situation och då främst distributionen har situationen ytterligare förvärrats (Press läggs ner, Interpress chockhöjer priserna), nu är den akut. Det ordinarie anslaget för stöd till kulturtidskrifter bör utökas med 2,5mnkr . Detta yrkande ingår i budgetmotion för utgiftsområde 17 (2006/07:Kr279). växer till i antal och kvalitet. nättidskrifter har ett 40-tal medlemmar. De pengar som avsätts för stöd till kulturtidskrifter räcker inte till för papperstidskrifterna och då är det inte möjligt att klämma in även nättidskrifterna under denna post. En särskild post för stöd till nättidskrifter bör inrättas under anslag 28:9, till att börja med 2,5mnkr . Även detta yrkande ingår i budgetmotion 2006/07:Kr279. Vad som ovan anförts om kulturtidskrifter bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr274 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i kontakterna med inför ska arbeta för demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter. Eftersom idrotten engagerar så många är det extra viktigt att den representerar demokratiska värden. Jag anser därför att ska arbeta för att idrotten representerar demokratiska värden även utomlands. har genom sin vicepresident försökt försvara beslutet att diktaturen ska få anordna med följande häpnadsväckande uttalande till nyhetsbyrån : Idrott är viktigare än mänskliga rättigheter. Vi måste fatta ett beslut för idrotten. Mänskliga rättigheter får andra ta sig an. Denna hållning anser jag vara ytterst ansvarslös. När nu ändå kommer att stå som värd för är det viktigt att detta så långt det är möjligt innebär att påverkas i positiv riktning. Det gäller t.ex. mediernas möjligheter att verka fritt i anslutning till spelen. i får inte bli en glättig fasad mot omvärlden som de demokratiska länderna undviker att ifrågasätta av hänsyn till värdnationen. Jag anser därför att det är viktigt att regeringen uppmanar att i kontakterna med inför arbeta för demokratisering och införande av mänskliga rättigheter.
mot · GU02Kr277 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sverigefinsk bibliotekskonsulent. Det sverigefinska bibliotek som finns i i fyller en viktig funktion. Det är emellertid inte uppkopplat till andra bibliotek och kan inte fungera för hela landet som en boklånecentral. Det skulle behövas en samordning av resurserna för landet som helhet, en satsning som kunde göra finskspråkig barn- och vuxenlitteratur tillgänglig även på sådana orter där folkbiblioteken under de senaste årens nedskärningar dragit ner på sina bokinköp och då även på minoritetsspråkslitteraturen. Med tanke på det ansvar åtagit sig för att värna sverigefinnarnas och de övriga nationella minoriteternas språk och kultur i och med ratificeringen av konventioner, bör det vara en naturlig och förhållandevis billig åtgärd att inrätta en enkel lånecentral i anslutning antingen till Finlandshusets eller något annat bibliotek, samt att anställa en sverigefinsk bibliotekskonsulent med ansvar även för en välfungerande fjärrlåneverksamhet. anslår i årets budgetmotion för utgiftsområde 17 anslag 28:8 Bidrag till biblioteksverksamhet 2mnkr för inrättande av en sverigefinsk boklånecentral med en anställd bibliotekskonsulent. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr280 · 2006-10-26 00:00:00 — Finansieringen av public service tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en modernare finansiering av public service. Radiotjänst grundades och tv-licensen skapades för en svartvit kanal . Den har fungerat imponerande länge, men behöver en förändring ske för en modernare finansiering av public service i tiden. ska alla som har en tv-apparat själv anmäla att man vill betala tv-avgift. Vill man inte det, eller missar att anmäla innehavet, varnas man för omfattande pejlingsaktioner. Kontrollanterna har inte rätt att gå in i huset, och vid förnekelse av tv-innehav står ord mot ord. I praktiken betalar 100000-tals människor inte sin tv-avgift, ibland under vissa skeden i livet, ibland mera beständigt. Licensskolket sägs uppgå till , vilket visar att systemet har överlevt sig själv. har i princip alla hushåll minst en tv-apparat. Den används för att se på tv-program, live eller inspelade, och till att se på köpta filmer m.m. Praktiskt taget alla som har tv ser ofta i betydande utsträckning på SVT:s olika kanaler och lyssnar på . Eftersom alla har tv och ser på SVT:s kanaler är ett alternativ att public service finansieras via statsbudgeten. I stället för att de allra flesta betalar tv-licens tas samma pengar i stället in via skatterna. En nackdel är möjligen att beroendet av regering och riksdag blir starkare, men detta kan diskuteras. Ett annat alternativ för att finansiera public service uppstår när tv-sändningarna nu digitaliseras och kräver en digitalbox. En elegant lösning kunde vara att SVT-kanalerna kodas och kodkort endast tilldelas dem som betalar sin kortlicens. Då behövs ingen särskild tv-avgift, då blir det inget licensskolk och all kostsam tv-pejling blir onödig. Har man inte erhållit sitt licenskort från SVT kan man inte se på eller höra public service. Visst finns det tekniska och andra frågor som måste lösas vid ett kortlicenssystem i stället för nuvarande mottagarlicenssystem. Det kanske erfordras flera kort om man vill se på flera SVT-kanaler i hushållet. Överenskommelser bör träffas med de stora satellit- och kabel-tv-bolagen så att de lägger SVT i botten på sina digitalkort, m.m. Regeringen bör därför utreda en annan teknisk lösning för att finansiera public service än . Två alternativ som studeras bör vara att finansiering sker via skattsedeln eller via en kortlicenslösning.