mot · GU02A348 · 2006-10-31 00:00:00 — Utgiftsområdena 13 och 14 Arbetsmarknad och Arbetsliv principiella uppfattning är att arbetsmarknadspolitiken ska syfta till att förena människors rätt till arbete och arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft. De senaste årens utveckling har inneburit högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Men är arbetslösheten allt för hög. Det gäller i synnerhet bland ungdomar som dessutom i högre grad än andra tvingas till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. Vi kan således konstatera att arbetsmarknadspolitiken inte varit tillräckligt träffsäker. Å andra sidan kan inte allt lösas med politiska beslut. Vi lever i en marknadsekonomi där behov och utbud ofta är svåra att förutspå. Ändå tvingas vi konstatera att den förda arbetsmarknadspolitiken lämnar mycket i övrigt att önska. Balansen och samordningen mellan åtgärdsarbeten, utbildning och kompetensutveckling har inte tillräckligt svarat mot arbetsmarknadens behov. AMS verksamhet har diskuterats flitigt . Kritiken är omfattande även om det råder delade meningar i vilken grad kritiken är berättigad. menar att det är dags att påbörja en omfattande översyn som syftar till reformering av arbetsmarknadspolitiken. I valrörelsen hävdade den borgerliga alliansens partier att de skulle ta tag i arbetslösheten som enligt dem uppgår till 1,5 miljoner personer i åldern . De borgerliga partiernas företrädare hävdade i retoriska ordalag att det är 1,5 miljoner människor som inte går till jobbet. I den siffran räknade man in studerande ungdomar, sjuka, förtidspensionerade, personer som arbetar i arbetsmarknadsprogram m.fl. vilket enligt vår mening är ett orimligt sätt att beräkna arbetslöshetens storlek. Med regeringens budgetproposition fullföljs Alliansens tankar och blir praktisk politik. Man gör omfattande nedskärningar av antalet platser i arbetsmarknadsprogrammen. Människor av kött och blod flyttas från program till öppen arbetslöshet genom att regeringen genomför omfattande besparingar för att finansiera skattesänkningar för dem som redan har jobb. Exempelvis läggs friåret ner . Allianspartierna gick till val med löftet om kraftfulla åtgärder för fler jobb. Vi kan konstatera att medel för sådana åtgärder saknas i budgetpropositionen. I stället anges det att frågor skjuts och att utredningar ska göras. Regeringen saknar uppenbart mål för var de nya jobben ska växa fram. Visserligen anges det att man längre fram ska sänka arbetsgivaravgifterna för vissa delar av tjänstesektorn. Å andra sidan avskaffas t.ex. stödet med sänkt arbetsgivaravgift för soloföretagare, vilket betyder att det blir svårare för de allra minsta företagen att göra sin första anställning. Det saknas konkreta förslag som går mot en miljödriven utveckling trots att man i vackra allmänna ordalag formulerar oro kring klimatförändringarna. Men förslag om hur miljö- och energiomställningen också ska kunna vara en del av en aktiv politik för jobb saknas. Diskriminering av människor baserad på deras etnicitet eller religion, kön, sexuella läggning eller funktionshinder är inte bara kränkande för den som diskrimineras utan innebär dessutom att samhället går miste om kompetent arbetskraft, ökade intäkter och ett mer levande samhälle. anser därför att all diskriminering ska bekämpas. Antidiskrimineringsarbetet måste bedrivas på många olika sätt och av många olika aktörer. Det handlar om att engagera allt från lokala ideella föreningar och lokala antidiskrimineringsbyråer, till att ställa krav på arbetsgivare att bedriva ett aktivt mångfaldsarbete eller på krogen att öppet redovisa sina inträdeskrav. Det ska kosta att diskriminera. jobbstrategi miljö ger jobb Fler långsiktiga permanenta jobb kräver en hantering av naturen och naturresurserna som är ekologiskt hållbar. Att ta ut mer av naturen än vad den förmår reproducera innebär risk att fler naturresurser blir ändliga och därmed en situation där fler nettojobb i det korta perspektivet omvandlas till färre jobb i det längre perspektivet. För att klara omställningen till ett hållbart samhälle krävs både fortsatt strukturomvandling av svensk ekonomi i hållbar riktning, och att nya jobb skapas. ser tre viktiga områden som är fortsatt högprioriterade för den gröna omställningen av samhället och som kommer att skapa sysselsättning och nya jobb. Genom utvecklingen av ny, renare, effektivare teknik och teknologier som leder till en hållbar omställning av produktionen kan näringslivet utvecklas och ny sysselsättning, export och ekonomisk utveckling skapas. Ett bättre och mer ansvarsfullt nyttjande av naturresurser leder till fler ekologiskt hållbara nettojobb. Genom att förvalta naturresurserna bättre kan nya jobb skapas inom traditionella gröna näringar som skogen och jordbruket. En fortsatt ekologiskt hållbar omvandling av infrastruktur, bostäder och energiförsörjning kommer att generera nya jobb som det leder till ett hållbarare samhälle. Förändringstakten i samhället är stor. försvinner och nyskapas mellan 400000 och 500000 jobb och det skapas mellan 35000 och 40000 nya företag. Denna ständigt pågående förändring skapar stora möjligheter att ställa om jobben i en mer miljöhållbar riktning. Det ger också perspektiv och insikt om att det inte med nödvändighet behöver ta så oerhört att ställa om samhället i en hållbar riktning. Här följer några positiva exempel: Den svenska miljöteknikexporten växer . var tillväxten och värdet av den svenska exporten var 25miljarder kronor. Miljöteknik är en av de snabbast växande branscherna internationellt, och både investeringsbehoven och betalningsviljan för att uppnå en god miljö verkar bara öka. När världsmarknaden växer och efterfrågan ökar kan de svenska företag som ligger långt framme vara med och slåss om den växande marknaden. beräknas exporten öka med enligt prognoser. Det motsvarar 1000015000 nya jobb. Att minska vårt beroende av olja minskar inte bara vår klimatpåverkan. Även vår sårbarhet och samhällets kostnader kan minska. Ersätts dessutom oljan med hållbara inhemska energialternativ skapas inhemska arbetstillfällen. Vår egen skogsråvara, inklusive massafabrikernas svartlut, är hårdvaluta när både olja och utsläppsrätter för koldioxid blir allt dyrare. ses som världsledande när det gäller bioenergi, och många företag står inför stora exportmöjligheter av svenska produkter och svensk knowhow inom bioenergisektorn. En aktiv politik som stimulerat omställning från olja till bioenergi för uppvärmning har inte bara lett till hållbarare energilösningar som minskar utsläppen av växthusgaser utan har också skapat utrymme för svenska företag som med stigande världsmarknadspriser på olja har stora exportmöjligheter. Genom en fortsatt satsning på hållbara energisystem kan flera svenska företag växa sig starka och bli framgångsrika exportföretag. Det svenska läget för bioenergi är mycket gynnsamt då vi har stora tillgångar på råvara i form av skog. Men även andra förnyelsebara energislag skulle kunna utvecklas. De svenska vindlägena är t.ex. vida överlägsna de tyska. Med vår stora yta både till lands och till havs finns förutsättningar att göra vindkraft till en svensk storindustri. En annan viktig marknad att utveckla är energieffektivisering då den allra billigaste kilowattimmen eller drivmedelslitern är den sparade. Teknik för energieffektivisering kan bli den största framtida energibranschen. Utvecklingen av en marknad för hållbara energilösningar sker dock inte av sig själv. Svensk forskning måste ligga längre fram med inriktning på att stödja nästa generation biodrivmedel, solceller och vågkraft. Utvecklande av miljöteknik är världens snabbast växande bransch. Med politiskt stöd, i form av både stimulans och krav, i form av mer styrande certifikatssystem och en fortsatt grön skatteväxling, kan ny svensk snål och ren teknik växa sig stark i och internationellt. Återvinningsbranschen är under stark expansion. Enligt Svensk näringsgrensindelning ökade antalet sysselsatta . är , vilket kan jämföras med genomsnittet i tillverkningsindustrin som är . I en färsk rapport, , från Återvinningsindustrierna hävdas att det kommer att skapas minst 10000 nya jobb inom den närmaste tioårsperioden. hävdar återvinnarna att den totala sysselsättningsökningen blir minst det dubbla då det finns en stor sektor som arbetar med olika kringtjänster. Enligt branschen handlar det således om minst 20000 nya jobb 2016. Men då det finns risk för viss överlappning till andra branscher när det gäller att räkna hem kringtjänsterna väljer vi att ange 20000 nya jobb . konkreta förslag på området miljö ger jobb finns i huvudsak i motion som behandlar näringsutskottets utgiftsområden 19, 21 och 24. värnar och vill utveckla den offentliga sektorn. I valrörelsen drev vi kravet om 40000 nya jobb i offentlig sektor då vi anser att många delar av kommunernas och landstingens verksamheter är underbemannade. Det krävs helt enkelt fler händer i främst vården och omsorgen. har kommun- och landstingssektorns ekonomi kraftigt förbättrats vilket bl.a. kan förklaras med högkonjunktur och en statlig ekonomisk politik som gynnat kommuner och landsting. Mot den bakgrunden finns det goda förutsättningar till nyanställningar i kommun- och landstingssektorn. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt uppställningen: förslag, avvikelse från regeringens förslag, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ska avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stöd ska ges för lokalt antidiskrimineringsarbete samt att stöd ska ges till organisationer som främjar integration samt till verksamhet för personer som lämnar rasistiska grupperingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anslå medel för att förstärka arbetet i antidiskrimineringsbyråerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friåret blir kvar på nuvarande nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör genomföras förstärkningar av det särskilda anställningsstödet vid anställning av långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör genomföras satsningar som ökar möjligheten att bygga ut de sociala arbetskooperativen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka anslaget till lönebidragen och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stöd till arbetsmarknadsprogrammet, start av näringsverksamhet, bör utökas med ca 1000 platser och att platserna ska kunna sökas även av icke arbetslösa personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kollektivavtalsslutande part ska ges stöd för att i förekommande fall starta arbetsförmedlande verksamhet. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställning: förslag, avvikelse från regeringens förslag, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att med hänsyn tagen till de stora pensionsavgångarna inom företagshälsovården och det utökade behov av företagshälsovård som kan förutses anslå medel för att utbildningen av företagshälsovårdspersonal ska utvecklas både kvalitativt och kvantitativt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en delegation för hälsa och heltid tillsätts och att det finansieras inom ramen för insatser på jämställdhetsområdet. Översyn av AMV/AMS verksamheter Arbetsmarknadspolitiken hänger nära samman med i synnerhet närings- och utbildningspolitiken. principiella uppfattning är att arbetsmarknadspolitiken ska syfta till att förena människors rätt till arbete och arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft. I vart fall det senaste årets utveckling har inneburit högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Men är arbetslösheten allt för hög. Det gäller i synnerhet bland ungdomar som dessutom i högre grad än andra hänvisas till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. Mot den bakgrunden har de senaste årens arbetsmarknadspolitik delvis misslyckats. Arbetsmarknadsprogrammen har visserligen, vilket inte är oviktigt, bidragit till att begränsa att arbetslösa människor stämplas ut från arbetslöshetsförsäkringen. Däremot har åtgärderna i allt för liten grad lett till att tillräckligt många beretts arbete på den öppna arbetsmarknaden. Dessutom är arbetsmarknadspolitiken, på grund av mängden av olika arbetsmarknadsprogram, svår att överblicka då programmen delvis syftar till att lösa olika problem. () har särskilt utsatts för kraftig kritik. Bland andra har påtalat brister när det gäller AMS redovisningsmetoder och att AMS löpande uppföljning inte är tillfredsställande. kritiserades regeringen för att inte ställa hårdare krav när det gäller måluppfyllelse. I regleringsbrevet till AMV anges att all återrapportering av individbaserad statistik skall genomgående vara könsuppdelad. I de fall det inte är möjligt skall orsaken redovisas. Eventuella skillnader mellan könen skall analyseras och kommenteras. AMV har blivit bättre på att särredovisa statistiken på kön men har ännu inte fullt ut på ett bra sätt börjat analysera och arbeta för att förändra de skillnader som finns mellan män och kvinnor i vilka stöd de får. Mot bakgrund av de stora skillnader som finns mellan vilka arbetsmarknadspolitiska insatser som kommer kvinnor respektive män till del och AMV:s oförmåga att hitintills analysera dessa skillnader, och än mindre göra något åt dem, anser att AMV måste få ett tydligare uppdrag där kravet på analys kvantifieras och kompletteras med krav på att också föreslå och genomföra åtgärder för att komma till rätta med de stora skillnaderna. anser att det är dags att genomföra en genomgripande översyn av AMV/AMS verksamheter som syftar till att verksamheten i högre grad ska vara arbetsförmedlande än att administrera åtgärder som förhindrar att arbetslösa människor ramlar igenom skyddsnätet. läggs ned och blir en ny myndighet stöder att ska avvecklas. Det arbete som myndigheten bedriver för nyanlända flyktingars etablering bör i stället överföras i en ny myndighet som arbetar med nyanlända invandrades etablering i . Anslaget 10:1 föreslås därför användas till denna verksamhet fr.o.m. den 1juli 2007. överförs från 10:2, avseende utvecklande av en snabbare och effektivare etablering av nyanlända invandrare genom regional och lokal samverkan. Den nya myndigheten stöder kommunernas flyktingmottagande och stöder dem i att utveckla stödfunktioner till övriga nyanlända invandrade personer. har framgångsrikt drivit att stöd ska ges för lokalt antidiskrimineringsarbete. I VÅP 2006 fick vi genom förhandlingar med den dåvarande regeringen igenom att ytterligare skulle anslås . Dessa pengar finns nu inte med i regeringens proposition och därför föreslås att medlen ånyo räknas in men med ytterligare . Ytterligare anslås för stöd till organisationer som främjar integration samt till verksamhet för personer som lämnar rasistiska grupperingar. föreslår att överförs till en ny myndighet för nyanländas etablering. Ökat stöd till flyktingmottagande Nästan 18 000 personer har fått stanna i på grund av den tillfälliga asyllagstiftning, som upphörde . I den ekonomiska vårpropositionen för (prop. 2005/06:100 tilläggspropositionen sid. 170 ) höjdes anslaget 10:3, Kommunersättningar vid flyktingmottagande, med 600miljoner kronor. Detta motsvarade en engångsersättning till de mottagande kommunerna om per mottagen flykting. arbete att tillsammans med kommunerna ordna ett värdigt mottagande för flyktingarna i kommunerna, har enligt uppgifter från kommunföreträdare visat sig vara mer kostsamt än vad som kunnat beräknas. För att inte kostnader för flyktingmottagandet oskäligt ska gå ut över andra kostnader i kommuners verksamhet och på så sätt riskera att öka rasismen och främlingsfientligheten, föreslår vi en förlängning av denna satsning. Dock bör stödet endast utgå med per ny mottagen flykting i kommunerna . Vi har beräknat kostnaderna för detta stöd till vardera av och därefter . Ökat stöd till antidiskrimineringsbyråerna Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har bedrivit ett bra arbete gentemot antidiskrimineringsbyråerna. Dessa byråer har tillkommit på initiativ. DO har bedrivit utbildning av personalen på antidiskrimineringsbyråerna men även gett dem stöd på annat sätt som gett bra resultat i förhållande till byråernas verksamhetsuppgifter. Det har bland annat inneburit att DO tagit emot cirka 40 anmälningar genom antidiskrimineringsbyråerna. menar att det är bevis på att antidiskrimineringsbyråerna spelar en viktig roll i kampen mot etnisk diskriminering och föreslår att stödet till verksamheten ökas med i förhållande till regeringens förslag. Nej till regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen avvisar regeringens förslag till försämrade villkor i arbetslöshetsförsäkringen. De föreslagna regelförändringarna kommer att leda till stora problem för dem som ofrivilligt hamnat i arbetslöshet och riskerar dessutom att innebära att arbetslöshetens kostnader istället hamnar på kommunernas socialbidragskostnader. Regelförändringarna blir särskilt allvarliga då regeringen föreslår mycket kraftiga nedskärningar av antalet platser i arbetsmarknadsprogrammen. Det kommer att betyda en kraftig ökning av antalet personer som utförsäkras från a-kassorna. Däremot accepterar regeringens resonemang om att ökad kontroll och förbättrad tillämpning av regelsystemet kan minska utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen med . Den senaste tidens avslöjande visar ju att t.o.m. regeringsledamöter bidragit till ett allt mer omfattande svartarbete och skattefusk i vårt samhälle. Det är dags för en omfattande folkbildning som syftar till respekt för de solidariskt skattefinansierade ersättningssystemen. I förhållande till regeringens förslag föreslår en ökning av anslaget till arbetslöshetsförsäkringen med 2007 och 2008. Behåll friåret och utveckla generella arbetsmarknadsprogram Intresset för att ta friår har överträffat alla förväntningar. Det visar att reformen varit efterlängtad och att många vill ta chansen, trots att ersättningsnivån från vissa håll kritiserats för att vara låg. De arbetsförmedlare som arbetat med handläggningen av friåret menar dock att det inte varit något stort problem. De ekonomiska förutsättningarna har varit väl kända av de sökande. Den minskade inkomsten vägs mot de vinster i livskvalitet som friåret ger. Den unika möjligheten att få betalt för att göra det man helst vill, utan några som helst krav, uppväger oftast den minskade inkomsten. Det finns som väntat en stor variation i vad friårstagarna har gjort under sin ledighet. Många har valt att satsa på alternativen att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp har studerat, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. Någon har rest jorden runt, byggt om huset, satsat på ideellt arbete i föreningslivet eller bara varit ledig. Även för de personer som vikarierade för friårstagarna gjordes en välfärdsvinst genom att en i vissa fall långvarig arbetslöshet kunde brytas. I första hand har det varit personer som redan haft ströjobb, exempelvis som vikarie, som kunnat erbjudas heltidstjänst under friåret, varvid andra arbetslösa i sin tur har kunnat erbjudas arbete som vikarie för vikarien. Eftersom friåret på detta sätt har effekter även i andra och tredje led är välfärdsvinsterna inte lika lätta att utvärdera bland de arbetssökande som bland friårstagarna. Generellt innebär mindre konkurrens bland arbetssökande dock en förbättrad situation även för individen. På kort sikt leder friåret naturligtvis till en minskning av arbetslösheten, varje friårstagare ersätts av någon arbetslös, varför antalet registrerade arbetssökande minskar. De personer som går in som vikarier för friårstagarna tillägnar sig en värdefull arbetslivserfarenhet. Den generella utbildningsnivån hos de arbetssökande höjs, liksom utbildningsnivån på företagens anställda. Detsamma gäller också den positiva effekt som uppnås av att flera under friåret väljer att starta eget, vilket ger en ny grund för fler livskraftiga småföretag. Vi tillskjuter , som finansieras inom föreslagna ram på anslagsområde 22:2, för att upprätthålla friåret på nuvarande nivå . ska betonas att samhällets nettokostnad bara uppgår till hälften, , då det uppstår positiva ekonomiska effekter inom andra utgifts- och kostnadsområden. Det finns personer i gruppen långtidsarbetslösa som förmodligen aldrig kommer att kunna ta sig ut på den öppna konkurrensutsatta arbetsmarknaden. För den gruppen, som i hög grad anvisats till de så kallade plusjobben, menar vi att det är bättre att utforma stöd som också ger dem möjlighet att jobba i till exempel den ideella föreningsrörelsen. Det behövs också förstärkningar av regeringens förslag till nystartsjobb, det vill säga det som tidigare benämndes särskilt anställningsstödet vid anställning av långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. På motsvarande sätt vill vi öka anslaget till lönebidragen och . Vi vill dessutom göra satsningar som ökar möjligheten att bygga ut de sociala arbetskooperativen. föreslår att ersättningen till handledare för funktionshindrade, anordnarstöd, ökar per dag. Stöd till start av näringsverksamhet är det arbetsmarknadspolitiska program som har det bästa resultatet. Nästan åtta av tio deltagare hade arbete efter avslutat program. Dessutom är könsskillnaderna marginella. Enligt hade de företag som startades med stöd till start av näringsverksamhet en överlevnadsgrad , det vill säga 2004, på . anser att resultatet är så bra att det finns anledning att utöka programmet till att även gälla icke arbetslösa personer. Vi föreslår en utökning av programmet med cirka 1000 personer vilket kräver en ökning av anslaget med . I förhandlingar med den förra regeringen om de så kallade plusjobben var partiet starkt kritiskt. Men det finns också anledning att se över övriga arbetsmarknadsprogram. Mot den bakgrunden accepterar vi regeringens förslag att avveckla en del av de nuvarande programmen. Vi vill ha en offensiv inriktning och är beredda att satsa mer på nystartsjobb än regeringen. Vi vill ha mer generella program, av karaktären nystartsjobb, som riktas mot både offentlig och privat sektor utifrån den enskildes behov. Vi är övertygade om att den inriktningen i betydligt högre grad leder till varaktiga jobb på den öppna arbetsmarknaden. Däremot avvisar vi regeringens nivå på besparingar för arbetsmarknadsprogrammen. Omfattningen av besparingarna får allt för allvarliga sociala konsekvenser för många av de arbetslösa. I förhållande till regeringens förslag föreslår en ökning av anslaget till arbetsmarknadsprogrammen med 2007 och 2008. Det finns ett utbrett och enligt vår mening delvis berättigat missnöje med hur arbetsförmedlingarna fungerar. Det har bland annat sin förklaring i att arbetsförmedlingarna, genom politiskt initiativ, allt mer kommit att prioritera dem som har svårast att hitta arbete. Baksidan av denna inriktning är att arbetsförmedlingarna har lite att erbjuda dem som blivit arbetslösa. Därmed upplever också många arbetsgivare att förmedlingarna inte kan erbjuda den kompetens man efterfrågar.