ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02U276 · 2006-10-26 00:00:00 — Spridningen av lätta vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska spridningen av lätta vapen. Små och lätta vapen sprids allt snabbare runt om i världen. Enligt FN rör det sig om 650 miljoner vapen som är i omlopp över hela världen, och antalet nya vapen som produceras är enormt. Det behövs kraftfulla åtgärder för att förhindra spridningen av lätta vapen. finns det ett ramverksfördrag rörande internationella vapenöverföringar, . Enligt detta fördrag skall alla överföringar av lätta vapen vara tillståndspliktiga. För att kunna överföra ett vapen måste vissa villkor vara uppfyllda. Det handlar till exempel om att överföringen inte skall stå i strid med uttryckliga folkrättsliga förbud mot vissa överföringar eller vissa vapen. Aktuella vapen får inte riskera att användas på ett sätt som strider mot eller internationell humanitär rätt. Flera länder har lagt fram förslag om att ratificera . Att arbeta för att minska spridningen av antalet små och lätta vapen samt att åstadkomma en ansvarsfull handel med dessa vapen torde ligga i intresse. Det är därför mycket angeläget att även medverkar till att förslaget blir verklighet och följs upp. I saknas det ett lagstadgat krav på märkning av producerade, införda och utförda skjutvapen och ammunition. Det nuvarande kravet gäller enbart märkning av skjutvapen. I flera länder, till exempel , märks all ammunition genom stämpling. För att undvika att ammunition hamnar i orätta händer borde även märka ammunition. Överföringen av små och lätta vapen i är omfattande då vårt land är en betydande vapenexportör. Det finns således mycket att göra även i för att minska den oönskade spridningen av små och lätta vapen. Det kan till exempel handla om att se över vårt lands riktlinjer för krigsmateriel samt att utreda ett eventuellt exportstopp av små och lätta vapen till länder där användningen av barnsoldater är omfattande. Tillsammans med en rad åtgärder skulle detta kunna bidra till stärkt kontroll av överföringar av små och lätta vapen till, från och genom .
mot · GU02U277 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om korruptionsbekämpning inom biståndet. Att bekämpa korruption är en central del inom svensk utrikes- och biståndspolitik. Att korruption förekommer i samband med bistånd leder till att svenska skattepengar kanaliseras till fel mottagare som det undergräver biståndets effektivitet och förtroende. Därför behövs det ett riktat bistånd till många utvecklingsländer för att förhindra korruption. Exempelvis behövs stöd för att bygga upp öppna och demokratiska budgetprocesser, så att människor kan se vad landets resurser går till. Krav på transparens och konsultationer med parlament i mottagarlandet är åtgärder som ökar kvalitén på biståndet. Givare har också ett ansvar att tillämpa öppenhet i långivningsprocesser så att parlament och organisationer i mottagarländerna kan se vad resurserna går till, vilket inte sker i tillräcklig utsträckning . För att upprätthålla biståndsviljan i är det därför viktigt att man som biståndsgivare kan ställa krav på mottagaren i form av transparens och revision. Därför bör man även se över användande av biståndsmedel som budgetstöd, då det är mottagaren själv som förfogar över dessa medel, vilket ofta leder till ändamålsglidning.
mot · GU02U280 · 2006-10-31 00:00:00 — Fattiga länders möjlighet att påverka handelsavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ska verka för reformer inom EU och , , för att öka möjligheterna för fattiga länder att påverka handelsavtalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ska verka för förändringar av både multi- och bilaterala handelsavtal så att de otvetydigt främjar en rättvis och hållbar utveckling. Handel kan vara en mäktig kraft som kan bidra till fattiga länders utveckling genom ökade exportinkomster och sysselsättningsmöjligheter. Men handel och investeringar kan också leda till ökad fattigdom, cementering av orättvisa maktstrukturer och exploatering av både människor och miljö. Ökad handel och investeringar är inte mål i sig, men kan vara viktiga medel så länge de bidrar till att uppnå en rättvis och hållbar utveckling. Nyckelfrågan är under vilka villkor som handeln sker, och vilka effekter den har. De regelverk som styr världshandeln avtal i och avtal mellan länder och regioner gynnar i praktiken mest de rika länderna och de stora företagen. De fattiga länderna har alltför små möjligheter att påverka hur avtalen utformas. Öppenheten kring handelsförhandlingar måste också öka så att parlament, medborgare och det civila samhället får bättre information och har möjlighet att delta i diskussionerna. Det är viktigt att svenska handelspositioner har de fattigas intressen för ögonen. Exempelvis kan krav på en snabb och total nedmontering av handelshindren i fattiga länder ha en destabiliserande påverkan, motverka utveckling och i förlängningen drabba ländernas försörjning. Dessa länder, med lite att erbjuda på världsmarknaden annat än råvaror, behöver istället speciella handelsvillkor för att inte den inhemska produktionen ska slås ut. Det krävs starkare insatser för att öka utvecklingsländernas tillträde till både globala och regionala marknader och för att stödja de lokala och inhemska företagens möjligheter att konkurrera. bör bl.a. fortsätta att arbeta för att skadlig dumping av jordbruksprodukter till fattiga länder ska upphöra. Fattiga länder måste ha rätt att utforma en handelspolitik som stöder landets specifika utvecklingsstrategi och bör inte påtvingas avtal som missgynnar fattiga och marginaliserade människor. De måste exempelvis ges rätt att skydda inhemsk matproduktion för att motverka hunger, reglera investeringar och utländska företag för att främja de mänskliga rättigheterna, jämlikhet, miljö och fattiga människors behov. omfattar handelsavtalen också en rad regler som går långt bortom handeln med varor. Regler för patent, exempelvis på läkemedel, och regler för handel med tjänster, exempelvis vattendistribution, riskerar att reducera mänskliga rättigheter och miljö till handelsfrågor.
mot · GU02U281 · 2006-10-31 00:00:00 — Ett sätt att stödja barnen är att ta bort skolavgifterna och på så vis ge flickorna ett ökat tillträde till skolundervisningen. Detta är ett exempel på vad som kan kallas en stödjande miljö, dvs. ett sätt att stärka faktorer i samhället som motverkar smittspridning. Denna form av projekt bör utökas. Andra sätt att stödja barnen är att uppmana drabbade länder att inrätta förvaltarväsenden, som drivs av det internationella samfundet och som har som mål att skydda de föräldralösa barnens arv (mark, boskap, och hus) till dess att de uppnår vuxen ålder.
mot · GU02U289 · 2006-10-30 00:00:00 — HBT i , EU och världen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-personer i , EU och världen. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Alla människor har lika värde och ska bemötas med respekt. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats där alla har samma rätt och samma värde. Som socialdemokrater måste vi finna verktyg att se helheten i det vi gör. Vi är en del av en alltmer globaliserad värld, och då räcker det inte att bara förändra på hemmaplan. Vi måste ut och driva på utvecklingen för mänskliga rättigheter i det bredaste av perspektiv. Att göra gemensam sak med våra närmaste grannländer måste därför vara en självklarhet. Vi borde därför ta initiativ till att hålla en konferens kring mänskliga rättigheter, där HBT-personers situation finns med, tillsammans med våra nordiska grannar. Möjliga kanaler kan vara eller nordiska ministerrådet. Runt om i världen är homosexuella och bisexuella en utsatt grupp. Flera av världens länder har direkta förbud mot homosexualitet, vissa länder har till och med dödsstraff för personer som lever i en samkönad relation. har i flera multi- och bilaterala sammanhang lyft fram situationen för homo- och bisexuella i världen. Regeringens tal under i var ett bra och tydligt exempel på hur frågan har lyfts fram. Dock räcker inte det. Vi som nation kan inte nöja oss med att lyfta frågan enbart i tal. Vi måste driva den i alla officiella sammanhang som vi verkar i. Ett första steg vore att Sida får i uppdrag att föra in ett HBT-perspektiv i varje biståndsverksamhet som är med i. Att vi nu officiellt har fått in sexuell läggning i flyktingbegreppet är en stor seger för socialdemokratins förmåga att förändra attityder i vårt land. Denna fråga måste vi nu aktivt börja arbeta med för att få andra länder att genomföra den, både inom FN och inom EU men också inom andra internationella organ där vi verkar. Vi får inte heller glömma bort att nyttja våra frivilligorganisationer som arbetar med dessa frågor, till exempel RFSL och , för att väcka opinion och som expertgrupp när vi deltar i olika arrangemang. Vidare måste vi, för att frågan om homosexuellas situation i världen skall hamna i fokus, arbeta för att världssamfundet skall genomföra en internationell konferens där homo- och bisexuellas situation behandlas.
mot · GU02U292 · 2006-10-26 00:00:00 — Lagstiftning mot kvinnovåld i FN:s medlemsländer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning mot kvinnovåld och FN:s agerande och ledarskap i denna fråga. Kvinnor utsätts för diskriminering, våld och sexuella trakasserier och berövas sina mänskliga rättigheter världen över. dör miljontals kvinnor till följ av lagar, regler och normer som begränsar kvinnors rätt till sin egen kropp. Det är inte krig, vapen och terrorism i sig som utgör största hotet i kvinnans säkerhetssituation, utan hennes underordnade ställning och brist på inflytande i en värld som domineras av män som brukar våld för att upprätthålla sin dominans. I en nyligen framtagen framgår att minst 102 av FN:s 192 medlemsländer inte har lagar som kriminaliserar allt våld mot kvinnor. I 53 medlemsländer är våldtäkter som utförs inom äktenskapet inte ett brott. Bara 93 länder har lagar som förbjuder människohandel och i länder som har lagstiftning är denna inte tillräcklig eller följs inte. Det saknas med andra ord politisk vilja att ta itu med mäns våld mot kvinnor. Det är en skyldighet för varje stat att vidta åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor, oavsett vem förövaren är och oavsett var våldet sker. Att stifta lagar som skyddar kvinnor mot våld är ett första steg som måste följas av utbildning för polis, domar och åklagarväsendet för att lagarna skall följas och fungera som tänkt. Om de enskilda nationerna inte uppfyller sitt ansvar måste det internationella samfundet ingripa. FN har trots framtagande av normativt ramverk för våldet mot kvinnor inte givit denna fråga den prioritet och satsat de resurser som är nödvändigt. FN måste med handling och resurser agera och följa upp att förändringar genomförs. Ett tydligt ledarskap inom FN med konkret handling i dessa frågor måste till. FN har satt upp ett mål om att hälften av organisationens chefer skall vara kvinnor, men i verkligheten är det av organisationens biträdande chefer som är kvinnor. Detta måste förändras , och det åligger varje medlemsland att stötta FN i detta arbete. ska vara starkt pådrivande för målet om nolltolerans för mäns våld mot kvinnor och ska ta upp denna fråga vid internationella kontakter.
mot · GU02U297 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av ett särskilt biståndsmål. omfattar de flesta av världens länder och barn. Trots detta utsätts barn för grymheter och orättvis behandling i många länder. Det behövs en sammanhållen policy för barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet med målet att utveckla ett systematiskt barn- och barnrättsperspektiv. bör följa FN:s konvention om barnets rättigheter, FN-konferenserna och de biståndspolitiska målen. Bistånd och internationellt samarbete spelar en stor roll för att främja genomförandet av . Tyvärr behandlas många av världens barn mycket illa. har ett ansvar inför att vi använder vårt bistånd i barnens tjänst och för att vända denna utveckling. Endast en liten del av det svenska biståndet går direkt till världens barn. Detta måste ändras. Det behövs en målmedveten biståndsprioritering till förmån för barnen. kan inte säga sig leva upp till sina åtaganden gentemot om solidariteten med barnen gör halt vid landets gränser. Det ska fortsättningsvis vara lättare att följa upp hur biståndet kommit barnen till del samt att införa ytterligare ett biståndsmål där barnen sätts i fokus och ges jämbördig prioritet med andra existerande biståndsmål.
mot · GU02U298 · 2006-10-25 00:00:00 — Rättssäkerhet i samband med FN-sanktioner tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att i FN arbetar för rättssäkerhet i samband med sanktioner mot enskilda. Effektiv terroristbekämpning är i allas intresse. Demokrati och mänskliga rättigheter är två sidor av samma mynt, utan demokrati finns inga mänskliga rättigheter och utan mänskliga rättigheter finns ingen demokrati. Dessa universella värden måste alltid försvaras, terrorhandlingar kan inte accepteras. Kampen mot terrorismen måste föras med full respekt för grundläggande mänskliga rättigheter. För del måste den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter vara ledfyren i lagstiftningsarbetet. Eftersom alla medlemsstater i EU är bundna av konventionen måste förstås också EU leva upp till de principer konventionen står för. Dessvärre innehåller konventionen en undantagsklausul genom vilken ett medlemsland under hänvisning till särskilda förhållanden i landet kan sätta hela eller delar av konventionen ur spel. Denna regel har utnyttjat. efter terrorattacken på i beslutade att vidta långtgående åtgärder mot flera personer. FN:s medlemsländer är tvingade att följa dessa beslut. För del innebar det att tre i bosatta somalier fick sin rörelsefrihet allvarligt begränsad, sina tillgångar frysta och inkomstmöjligheter blockerade. Dessbättre är dessa åtgärder upphävda. Deras sak har dock inte prövats i domstol vilket är en grundläggande princip i varje fungerande rättstat. förstainstans beslutade att den inte var behörig att överpröva FN:s beslut. Denna brist på rättsmedel för individen är oacceptabel. måste i FN aktivt arbeta för att rättsmekanismer införs så att enskilda kan få beslut som riktar sig mot dem prövade i minst en domstolsinstans.
mot · GU02U300 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätten till facklig organisering. Vi kan känna avsmak och förbittring över hur oskyldiga vuxna och barn drabbas av ett grymt maktspel ovanför deras huvuden. etsar sig fotografens bild fast i minnet. känner vi vrede. känner vi bara tomhet och hopplöshet. Vi orkar inte bry oss. Och visst är det svårt att orka tänka på att hundratals miljoner människor lever i total förnedring. Och visst är det svårt att orka tänka på alla de tusentals och åter tusentals barn som dör av hunger, krig eller katastrofer . Men vi måste orka. Vi måste ta vårt ansvar. Häri ligger en moralisk skyldighet som vi inte kan smita ifrån. Det måste vara självklart för oss att, i takt med ett ökat välstånd, också vara beredda att bidra med ett ökat bistånd till tredje världen. I arbetarrörelsens barndom var en av deviserna bröd och demokrati. Den devisen håller också . En demokratisk utveckling är bara möjlig om den går hand i hand med en ekonomisk utveckling. Rätten till organisering är en grundläggande rättighet som finns inskriven i den svenska grundlagen och fastslås i en mängd internationella konventioner. Trots detta finns det många länder till vilka ger bistånd, som har en tveksam policy vad gäller fackföreningar och fria fackföreningars möjlighet att existera och verka. Ett påtagligt exempel är dit det går en del bilaterala biståndsmedel medan regimen förföljer det fria facket. Ett annat exempel är där det fria facket är mycket litet och har mycket svårt att verka eftersom det finns ett officiellt, statligt fack. Det är ytterst tveksamt om svenska biståndsmedel ska gå till länder där inte ens de mest rudimentära fackliga rättigheterna respekteras. Det gäller såväl det bilaterala biståndet som de exportkrediter som ges med biståndspengar inblandade.
mot · GU02Ub202 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om folkbildningens betydelse, som en viktig del i det livslånga lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att folkbildningens pedagogik används i gymnasie- och vuxenutbildningen. 1 Yrkande 1 hänvisat till KrU. Folkbildningen utgör en mycket viktig del i den svenska bildningstraditionen. Människor har träffats i studiecirklar, på folkhögskolor eller deltagit i seminarier och kulturprojekt. Folkbildningen har betytt mycket för människors möjligheter att lära sig mer och utvecklas, vilket har varit särskilt viktigt för att överbrygga kunskapsklyftor i samhället. Det samhällsstödda folkbildningsarbetet är en viktig faktor för att öka människors möjligheter att påverka den egna livssituationen och för att de ska kunna vara med och förändra samhället. Folkbildningen har banat väg för mer demokratiska studieformer i hela utbildningssystemet. Folkhögskolor har stora möjligheter att utforma kurser utifrån skolans speciella inriktning eller profil. Projektarbeten eller temainriktade studier är också vanliga. Dessa friare studieformer ger de studerande större möjligheter att påverka kursernas inriktning utifrån sina egna erfarenheter och behov. Det finns otaliga exempel på när folkbildningsverksamhet varit avgörande för att människor ska våga ta steget till högre utbildning i olika former. Det är därför viktigt att folkbildningens pedagogik kommer till användning även i gymnasie- och vuxenutbildningen. Folkbildningen stimulerar även till ökat demokratiskt engagemang. Den innebär en möjlighet för alla människor, även de som saknar gymnasie- eller högskoleutbildning, att utvecklas och se nya möjligheter. Genom att delta i folkbildning kan deltagarna växa som människor och få verktyg att påverka samhället. Tempot i arbetslivet har stigit . Alltfler blir stressade i försöken att ta ansvar för familjeliv och klara av högt ställda krav på arbetsplatsen. Folkbildningen är en viktig motpol, där människor ges tid för eftertanke. I studiecirkeln, i kulturprojekten och på folkhögskolorna uppstår mängder av möten mellan människor. Mänskliga möten är viktigare än någonsin i ett samhälle där den rådande är högt ställda krav på den enskilde.
mot · GU02Ub203 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en tentamensrätt. Valfrihet och mångfald är lika viktigt inom den högre utbildningen som i . Ett viktigt inslag vid den högre utbildningen som förtar viss valfrihet är att alla sökande inte kan garanteras en plats. Den som ansökt kanske inte kommer in på grund av otillräckliga betyg, vilket i sig kan vara ett viktigt och riktigt urvalskriterium när antalet platser är begränsat. En student bör därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i, utan att först behöva gå en kurs som egentligen inte tillför mer kunskaper. Ett system där den enskilde ges rätt att skriva tentamen på t.ex. A-nivån och med godkända resultat gå vidare till B-nivån, utan att passera antagningssystemet och CSN, sätter kunskapen i centrum. Ett system med en tentamensrätt för alla borde införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet, och ske mot en självkostnadsavgift. Fördelarna med en s.k. tentamensrätt är för det första att personen i fråga kan få bevis på kunskaper utan att passera ansökningsförfarandet. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna få bevis på dem via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. För det tredje medför en s.k. tentamensrätt utan krav på inskrivning på en viss kurs att en plats ej upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper, således kan platsen gå till någon annan med otillräckliga kunskaper men som behöver platsen bättre. Regeringen bör omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (m)
mot · GU02Ub204 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnomsorg. Den svenska familjepolitiken i socialdemokratisk tappning syftar till att både kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta samt förena arbets- och familjeliv. Familjepolitiken har också lett fram till en betydande förbättring av barnfamiljernas ekonomiska situation och för jämlikheten mellan barn och barns levnadsvillkor. En grundläggande och oundgänglig förutsättning för kvinnors och mäns lika möjligheter och förutsättningar till arbete är en fullt utvecklad barnomsorg i offentlig regi (i den gemensamma sektorn). Alla ska garanteras barnomsorg oavsett yrkets arbetstid eller inkomst. Där finns brister. När det gäller inkomstens inverkan på möjligheten att använda barnomsorgen är maxtaxans införande ett stort steg framåt. Genom maxtaxan minskar exempelvis marginaleffekter för deltidsarbetande som har ojämna arbetstidsmått eller går upp till en heltidsanställning. finns brister när det gäller exempelvis den närmast obefintliga tillgången till barnomsorg under obekväma arbetstider, vilket i synnerhet drabbar småbarnsföräldrar inom LO-kollektivet vilka är de som i störst utsträckning har oregelbundna arbetstider, ofta och . Det finns också brister i tillgång till barnomsorg för arbetslösa, något som kan ställa till problem inte minst när det gäller frågan om att stå till arbetsmarknadens förfogande och att snabbt kunna börja en anställning. Barnomsorgen är inte minst viktig för barnen. Undersökningar visar t.ex. att barn som gått på dagis har lättare för att arbeta i grupp och att den sociala förmågan utvecklas snabbare än bland barn som inte gått på dagis. Barnomsorgen ska förstås ständigt utvecklas utifrån barns behov och krav på likvärdig kvalité. Maxtaxan är det första steget mot en generell barnomsorg. bör dock barnomsorgen byggas ut fullt ut och vara avgiftsfri. i (s)