ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A210 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kompetensutveckling i arbetslivet. De anställdas kunskap, kompetens, motivation och förmåga till lärande är viktiga för företagens och konkurrensförmåga och därmed för möjligheter att skapa tillväxt och jobb. I en globaliserad ekonomi ställs höga krav på att arbetskraften ständigt vidareutbildar sig och utvecklar sin kompetens. När strukturomvandlingar äger rum i näringslivet blir den enskildes tillgång till utbildning och kompetensutveckling avgörande, både för att människor ska kunna utvecklas i det nuvarande arbetet och för att de ska ha större möjligheter att byta arbete eller bransch. Löntagare som inte får tillfällen att få kompetensutveckling är sämre rustade när företaget de arbetat på lägger ned eller flyttar sin verksamhet. För äldre är det ännu svårare att få ett nytt arbete om deras kunskaper inte uppdaterats fortlöpande. Undersökningar som SCB har gjort visar att företagen generellt är dåliga på att ge anställda kompetensutveckling. Av LO:s medlemmar får exempelvis endast en tredjedel någon form av utbildning. Detta stämmer dåligt överens med att kraven på arbetskraften snarare ökar i en globaliserad ekonomi, där strukturomvandlingar kan gå mycket snabbt. Därför ligger det både i den enskildes och i samhällets intresse att alla anställda ges möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling i arbetslivet. Detta gäller för löntagare inom såväl privat som offentlig sektor. Åtgärder bör därför vidtas nationellt för att förmå fler arbetsgivare att satsa på kompetensutveckling för sina anställda.
mot · GU02A211 · 2006-10-18 00:00:00 — Lönebidrag till företag utan kollektivavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lönebidrag endast ska beviljas till kollektivavtalsbundna företag. Det finns många personer som av olika anledningar inte kan utföra ett arbete i normal takt. Detta kan bero på medfött handikapp, arbetsskada, trafikolycka eller annan orsak. Det är viktigt att dessa personer utifrån sin situation får möjlighet till ett arbete och till egen försörjning. Att kunna ge en delfinansiering genom ett lönebidrag till företagen för dessa personers möjlighet till anställning är oerhört viktigt. Många små företag bedrivs utan kollektivavtal. Det förekommer också att företagen inte tecknat några försäkringar för de anställda. Anställda med lönebidrag tillhör de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden och är beroende av en trygghet i anställningen. Det handlar om en god arbetsmiljö och inflytande på jobbet. är garantin för att en anställd är arbetsmarknadsförsäkrad. En arbetsgivare kan teckna en försäkring för de anställda men kan också annullera den med kort varsel. Detta underrättas aldrig den anställde om. Därför är det viktigt att lönebidragsanställda anvisas endast till kollektivavtalsbundna företag och att statliga medel endast utbetalas till företag som tecknat kollektivavtal.
mot · GU02A212 · 2006-10-18 00:00:00 — Turordning i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undantaget i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd avskaffas. Lagen om anställningstrygghet (LAS) innehåller regler om uppsägning på grund av arbetsbrist. Då lagen trädde i kraft gällde att turordningen bestämdes utifrån varje enskild anställds sammanlagda anställningstid. Lagens utgångspunkt är en skyddslagstiftning till förmån för den svagaste parten, alltså arbetstagaren. Begreppet saklig är grundbulten i denna lag. infördes ett undantag i LAS som de borgerliga partierna tillsammans med genomdrev. Förändringen innebar att arbetsgivare med högst tio anställda fick undanta två personer vid uppsägningar. Före blev de avtalsslutande parterna i förhandlingsuppgörelser överens om avsteg från turordningen. Detta har båda parter upplevt som ett bra, ärligt och rättvist system. Turordningsregeln om att två arbetstagare får undantas öppnar för godtycke och orättvis behandling av de anställda. Det har visat sig att undantagsregeln öppnat för godtycke och möjliggjort för arbetsgivaren att göra sig av med folk utan saklig grund. Detta torde inte ha varit syftet med undantaget i LAS. Förändringen ville möjliggöra för arbetsgivaren att undanta två personer vid uppsägning med kompetens som är viktig för företagets överlevnad. Denna möjlighet fanns innan förändringen i LAS verkställdes, dock efter förhandling mellan arbetstagarnas och arbetsgivarnas parter. Vi kan inte ha lagar som tillåter godtycklighet, orättvisa och diskriminering på arbetsmarknaden. Alla måste ha rätt lika behandling. Därför är det viktigt att avskaffa undantagsregeln i lagen om anställningsskydd.
mot · GU02A214 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssäkring av företagshälsovården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av obligatorisk företagshälsovård. är ohälsan i arbetslivet ett allvarligt problem både för den enskilda individen och för samhällsekonomin. Förslitnings- och belastningsskador utgör den största delen av diagnoserna hos de sjukskrivna. menar alltfler yngre att de känner ökad oro och stress. Det tuffare arbetsklimatet har ökat trycket på de enskilda individerna. Kvinnor är dessutom kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjukskrivna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp i fråga om lösningar. En viktig del i detta arbete är dock att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. Här fyller en väl fungerande företagshälsovård en viktig roll. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning som arbetsförhållandena kräver. efterlevs inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. På detta område måste det till en förändring. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Därför kan det finnas skäl för en kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag. I SOU 2004:113 föreslås just att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Jag tror däremot att en obligatorisk skyldighet för arbetsgivaren att tillhandahålla företagshälsovård skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande effekt.
mot · GU02A215 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en analys av arbetstidsfrågorna och en översyn av arbetstidslagen. EU uppger att med gällande kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor ska de nya bestämmelserna börja tilllämpas . Arbetstidsdirektivet gäller nya bestämmelser om högst 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid, 11 timmars sammanhängande dygnsvila, nya bestämmelser om nattarbete samt kompensationsledighet vid tillfälliga avvikelser från veckoviloregeln. Bakgrunden var att kommissionen stämde inför för att inte ha genomfört EU:s arbetstidsdirektiv. Som en följd av detta beslutades om ändringar i arbetstidslagen. Det finns nu hos många anställda en oro för försämringar av arbetstiderna. Så till exempel befarar medlemmar att de kommer att tvingas arbeta helg oftare än . Dagens oro för försämringar av arbetstider måste klarläggas. Det är därför nödvändigt att regeringen tar initiativ till en analys av arbetstidsfrågorna och en översyn av arbetstidslagen.
mot · GU02A216 · 2006-10-23 00:00:00 — Arbetslösa på deltid och timanställda tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadsåtgärder för arbetslösa på deltid och för timanställda. Majoriteten av långtidsarbetslösa på deltid och av dem som är timanställda är kvinnor. Det är angeläget att dessa grupper blir föremål för arbetsmarknadsåtgärder som motsvarar behovet och att åtgärderna anpassas till de förutsättningar som råder för dessa båda grupper. Till gruppen långtidsarbetslösa räknas personer som varit arbetslösa samt långtidsarbetslösa under som varit arbetslösa . Men om man är arbetslös på deltid räknas den arbetssökande inte som långtidsarbetslös. Därmed kommer den arbetssökande på deltid inte i åtnjutande av de arbetsmarknadsåtgärder som riktar sig till långtidsarbetslösa, som det finns anledning att oroa sig för att kvinnor som grupp i mindre utsträckning än män får del av arbetsmarknadsåtgärder. Deltidsarbetslösa är också arbetslösa men har ofta av praktiska skäl svårt att kombinera en deltid med ytterligare en deltid. Inom vissa branscher finns det alltför få möjligheter att kunna få ett heltidsarbete. Det självklara kravet måste vara rätt till heltid. Valresultatet tycks innebära att den reformen är aktuell. Det är beklagligt. Det är nu angeläget att vidta åtgärder för att arbetslösa på deltid och timanställda ska kunna få ta del av arbetsmarknadsåtgärder.
mot · GU02A217 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätt till heltid ska bli verklighet. Kvinnor är i betydligt högre utsträckning än män ofrivilligt deltidsarbetande. LO-kvinnor utgör den största gruppen deltidsarbetande. Deltidsarbete är ett svårt problem med långtgående effekter för de kvinnor som tvingas arbeta deltid mot sin vilja. Av alla deltidsarbetande i är kvinnor. De arbetar ofta inom typiska kvinnoyrken och har låga löner. Trots arbete har de inte en lön som räcker till den egna försörjningen. Och det innebär dessutom att de får låga pensioner när de slutar sin anställning. Deltidsarbete skapar skillnader mellan kvinnor och män under hela livet, inte bara arbetslivet. Den som måste arbeta deltid blir beroende av någon annan. Deltidsarbete innebär också sämre utvecklingsmöjligheter som åtgärder för deltidsarbetslösa är mycket begränsade. Heltid en rättighet, deltid en möjlighet måste vara den princip som gäller på svensk arbetsmarknad. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02A218 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för dem som har ett funktionshinder. Dagens arbetsmarknad för funktionshindrade har brister. Fler och fler hamnar utanför arbetsmarknaden på grund av medfödda eller förvärvade funktionsnedsättningar. Fördomar och okunskap om personer med funktionshinder leder till negativa attitydbildningar. Människor med funktionshinder betraktas som en icke möjlig arbetskraft istället för en självklar resurs på arbetsmarknaden. Denna självklarhet måste tydliggöras både i den arbetsmarknadspolitiska debatten och på den politiska dagordningen i övrigt. Arbetslivets villkor måste i betydligt större utsträckning bygga på den enskildes individuella förutsättningar. Detta kräver en flexibel arbetsorganisation där den enskilde ges förutsättningar till meningsfulla och stimulerande arbetsuppgifter samt inflytande över sin egen arbetssituation. Värdet av mångfald inom arbetslivet måste lyftas fram och få en central plats på dagordningen. De som inte klarar kraven på reguljär anställning bör erbjudas arbetsmarknadspolitiska åtgärder i någon form. Tillfälliga insatser som sätts in för att leda till arbete ska också tillämpas som sådana och vara tidsbegränsade. Huvudmålet måste dock vara ett arbete på den öppna arbetsmarknaden och en klart uttalad ambition att utforma verksamheten så att den redan från början omfattar människor med funktionsnedsättningar.
mot · GU02A220 · 2006-10-26 00:00:00 — Införande av en årlig arbetsmiljödeklaration tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av förutsättningarna för införande av en årlig arbetsmiljödeklaration. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att verksamheten drivs på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall förebyggs och att man uppnår en tillfredsställande arbetsmiljö. uppgift äratt kontrollera att arbetsgivaren lever upp till de krav som finns i arbetsmiljölagen och i de föreskrifter som utfärdar. Denna kontroll sker vanligen genom inspektion. Inspektionerna utförs av cirka 440inspektörer fördelade på tio distrikt över landet. gör de cirka 38000besök på arbetsplatser. Ett sätt att rationalisera detta arbete utan att för den skull tumma på säkerheten och arbetsmiljön vore ett system med arbetsmiljödeklarationer. Likaväl som vi redovisar våra inkomster för staten skulle det vara rimligt att redovisa arbetsmiljön genom en årlig deklaration. Arbetsgivaren och arbetstagarna skall gemensamt fylla i ett av upprättat frågeformulär baserat på lag och föreskrifter för just det företaget. Denna deklaration skall göras så enkel att frågorna kan besvaras med ja eller nej. Deklarationen skall sedan undertecknas av ställföreträdare för företaget och företrädare för arbetstagarna. Deklarationen kan med fördel göras via nätet. Efter behandling av , kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida. Antalet inspektörer kan minskas och antalet distrikt kan reduceras. Detta innebär en besparing för statskassan utan att arbetsmiljön försämras. Tvärtom skulle kontrollen bli effektivare och rättvisare. Det finns därför anledning att regeringen initierar en översyn som klarlägger om en ordning med arbetsmiljödeklarationer skulle kunna genomföras.
mot · GU02A222 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gratis tolkservice ej ska utgå till svenska medborgare. Tolk- och översättningstjänster är en nödvändig förutsättning för att invandrare som inte kan svenska skall kunna deltaga i det svenska samhället och för att de skall ha likvärdiga möjligheter att utnyttja tillgängliga social- och hälsovårdtjänster, kulturell verksamhet och fritidverksamhet och för att sköta sina ärenden hos myndigheter. Kunskaper i svenska gör det lättare för invandrare att klara sig på egen hand. För främjande av invandrares självständighet och handlingskraft bör man vägleda dem till att studera svenska och förbättra sina kunskaper i det svenska språket. Kunskaper i svenska är mycket avgörande för invandrade som vill klara sig bra i det svenska samhället. När slutar man att betraktas som invandrare och räknas som en svensk? Juridiskt sett så har man slutat att vara invandrare när man får svenskt medborgarskap. Med svenskt medborgarskap får man rättigheter. Man behandlas som svensk medborgare i hela världen, kan rösta i riksdagsval, har tillgång till alla sociala förmåner och kan resa visumfritt till de flesta av världens länder. Vad behövs för att få svenskt medborgarskap ? Det krävs inte mer än att stanna i i fem till och att inte hamna i skuld- och belastningsregister. Många stater har ett krav på språkkunskaper för medborgarskap men inte . Svenskt medborgarskap ges oavsett kunskaper i svenska. Som följd har många svenska medborgare som inte kan landets språk. Vilken ekonomisk betydelse har invandrares språkkunskaper för samhället? Med bristande språkkunskaper är man i behov av tolk vid kontakter med landets myndigheter, vilket innebär stora kostnader. Till exempel betalade 2003. använder tolkar för bl.a. social- och försäkringstolkning. Tolkar används också av polis och tingsrätt, vård och sjukhus, och i många andra sammanhang. Alla kostnader för tolktjänster betalas av staten enligt 8 § förvaltningslagen. 8 § När en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Källa: Rixlex förvaltningslag (1986:223). Det är mycket bra att man får hjälp med språket när man inte kan det. Jag anser att det är en självklar rättighet att använda tolk, men tolkservicen måste ha tydliga ekonomiska ramar och inte betalas av staten i alla lägen. De som levt i landet bör kunna svenska tillräckligt bra för att klara sig i de flesta situationer utan tolk. Jag föreslår att tolkservice inte betalas med statliga medel vid erhållet svenskt medborgarskap. Tolkservice skall förbli gratis så länge man ej är svensk medborgare. För det första kommer svenskt medborgarskap betyda de facto en skyldighet att kunna det svenska språket. För det andra kommer det att vara ekonomiskt lönsamt att lära sig svenska. Självklart måste lagen utformas så att ingen drabbas av den. Exempelvis bör undantag göras för minderåriga, äldre och handikappade medborgare.
mot · GU02A224 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesinspektionens kontroller. utför yrkesinspektionen kontroller runt om i landet där man undersöker hur väl företagen eller arbetsplatserna efterföljer arbetsmiljölagen. Inspektionsmetoderna är olika mellan distrikten. Metoderna styrs av direktiv från den centrala myndigheten, distriktet eller inspektörens lång- och kortsiktiga planering samt av den enskilde inspektörens bedömning vid ett inspektionstillfälle hos ett företag. Exempelvis kan personliga relationer ligga till grund för bedömningen av arbetsmiljön. För att förebygga detta problem och för att få likvärdiga bedömningar av likartade verksamheter bör företagen göra en form av schablonisering av arbetsmiljön genom ett frågeformulär, upprättat av arbetstagare och arbetsgivare tillsammans. På det sättet kan man göra en likvärdig bedömning av alla företag i samma bransch på samma gång över hela landet. Om frågorna blir standardiserade finns större möjligheter att försöka komma tillrätta med problemen. Därför bör regeringen verka för att yrkesinspektörerna ute i distrikten har ett enhetligt arbetssätt med ett standardiserat frågeformulär som underlag vid inspektionen.
mot · GU02A226 · 2006-10-19 00:00:00 — Villkoren för medarbetare i sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre villkor för medarbetare i sociala företag. är en grupp företag som kan drivas i olika företagsformer men där målen är både vinst och att ge människor inflytande och delaktighet i verksamheten. Ofta är driftsformen kooperativ men kan också vara aktiebolag utan vinstintresse eller ideell förening. Människor med fysiska, psykiska och sociala funktionshinder kan i de här företagen få anställning som en del i en rehabilitering för att komma in på arbetsmarknaden. Det finns många goda exempel och ett är Basta arbetskooperativ i utanför . Dit kommer människor med missbruksproblem för rehabilitering. Platsen betalas av hemkommunen men de flesta stannar betydligt och då har de anställning i företaget. Andra företag erbjuder anställning för tidigare kriminella, psykiskt funktionshindrade eller människor som av olika anledningar varit arbetslösa . I början av behandlingen har deltagarna inte kapacitet att arbeta . De kan ha stora svårigheter som gör att de behöver handledning eller stöttning i de sociala situationerna på arbetsplatsen. För detta finns inga anslag i vare sig eller arbetsförmedlingens regelverk. De enda som kan få extra resurser på arbetsplatsen är de som kan bli handikappkodade i AMS-statistik. Det innebär att många människor som kan arbeta med lite stöd antingen inte får något arbete alls eller att det finns kreativa lösningar hos eller arbetsförmedlingen. Detta leder till osäkerhet och kortsiktighet, något som inte är bra för deltagarna. Resultatet av rehabiliteringen blir inte heller så bra som det skulle kunna bli. drivs verksamheterna med medel från , och att inte dra nytta av alla de projekt som genomförts är att slösa med resurser och människoliv. Regelverket för både och arbetsförmedlingen behöver utformas så att medarbetare i sociala företag som är i behov av extra stöd och handledning ska få det. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02A227 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdrag. har ett uppdrag att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med funktionshinder. De som arbetar inom ska därigenom få en starkare ställning på arbetsmarknaden. Det har skett en ökning av tjänsterna inom bemanningsföretagen medan de fasta baserna mer och mer har plockats bort och lagts ned. Det har ibland varit svårt att hitta enklare arbetsuppgifter till basstationerna, men kravet finns också att ska lyckas med sitt uppdrag att få personerna att övergå till jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Detta är lättare då fungerar som ett bemanningsföretag och säljer tjänsterna till andra företag. Arbetslösheten är hög bland personer med funktionshinder. Därför spelar en viktig roll på dagens och morgondagens arbetsmarknad. Men mål får inte sättas så högt att personer med funktionshinder riskerar att inte rymmas inom verksamheten. Då kommer inte målet att uppnås. Det ekonomiska kravet får inte bli överordnat samhällsuppdraget. Det finns många som behöver det stöd och den sociala samvaro som kan ge. Därför är det viktigt att har ett uppdrag som även omfattar arbetstillfällen för de funktionshindrade som står längst bort från den ordinarie arbetsmarknaden.
mot · GU02A228 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av obligatorisk företagshälsovård. Företagshälsovården är en viktig kugge i kampen för ett bra arbetsliv och en bra rehabilitering. Ohälsa måste bekämpas på alla sätt, och den förebyggande verksamheten som företagshälsovården bedriver kommer inte alltid alla till del. Det har hänt mycket kring företagshälsovården . har genomfört utbildningar av företagshälsovårdspersonal under 20032005, och medel för ytterligare utbildningar anslogs i budgeten . Företag kan certifiera sig i antalet företagshälsovårdsanställda, nya grupper av beteendevetare och psykologer för tjänstgöring inom företagshälsovård har tillkommit och en distansutbildning har införts för företagsläkare och företagssköterskor. Bland löntagarnas organisationer förs en bred debatt om hur företagshälsovården kan utvecklas för att öka hälsan i arbetslivet och minimera skador och sjukdomar. är det att gå vidare. Att bekämpa ohälsan i arbetslivet borde ligga i allas intresse, både arbetsgivarens och arbetstagarnas men också politikernas. Ekonomiskt men framförallt för individens skull behöver åtgärder vidtas som ligger i linje med de utredningar som pekar på företagshälsovårdens betydelse. Det är viktigt att fortsätta stärka företagshälsovården och att se till att det även finns personal som är speciellt utbildad för de frågor och problem som kan förknippas med arbetslivet. Det är också dags att införa en företagshälsovårdslag där företagshälsovården görs obligatorisk för alla i syfte att tydliggöra arbetslivets betydelse för eventuellt uppkommen ohälsa men framförallt för att kunna vidta åtgärder för att minimera ohälsa och vidta åtgärder. Ingen arbetsgivare skall kunna avstå att teckna avtal för sina anställda.