mot · GU02C315 · 2006-10-30 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge alla studerande, oavsett ålder, rätt till bostadsbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bostadsbidraget bör beräknas halvårsvis. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering enligt uppställningen. förslag, avvikelse från regeringens förslag, mkr Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Hyran är ofta den största utgiften för studenter. För många studenter tar hyran nästan halva studiemedlet i anspråk. Ofta räknar bostadsbolag och banker in bostadsbidraget som en given inkomst för studenter. Men i själva verket är det inte särskilt många studenter som får bostadsbidrag. rörde det sig om av de studerande. Bostadsbidrag kan man få om man är eller om man är studerande med barn. Läser man senare i livet har man alltså inte rätt till bostadsbidrag om man inte har barn, även om man har det tufft ekonomiskt. Det är inte rimligt. anser att bostadsbidraget fortsatt ska behovsprövas, men att den övre åldersgränsen ska bort så att alla som studerar har rätt att söka, oavsett ålder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt () är det ca 40 000 studerande med studiemedel per halvår som är och som inte har barn. anser att dessa personer bör ha samma rätt som de yngre studenterna att få en ansökan om bostadsbidrag prövad. avsätter under anslag 21:1 40 miljoner kronor för detta ändamål. Detta är beräknat utifrån genomsnittligt bostadsbidrag till hushåll utan barn, vilket 2006 uppgår till , och att andelen studerande som får bostadsbidrag kommer vara lika hög bland studenter som bland de yngre. Ett annat stort problem för många som söker bostadsbidrag är att man vid ansökan måste göra en uppskattning av hur mycket man kommer att tjäna det närmaste året. Bidragets storlek beror bland annat på hur stor inkomst man uppgett att man tror sig ska få. Om det visar sig att man tjänat mer än man trott att man skulle göra blir man återbetalningsskyldig. Det kan bli kännbara belopp för studenten. För att förhindra detta skulle man kunna ändra rutinerna så att man söker bostadsbidrag halvårsvis. Då blir det lättare att uppskatta vad man kommer att tjäna och blir det fel blir det inte ett lika stort belopp att betala. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Räntebidrag lämnas till nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus samt till ombyggnad av flerbostadshus. Räntebidraget är av en schablonberäknad räntekostnad, där man utgår från den sammanlagda bruksarean ovan mark och en subventionsränta som fastställs av . I budgetpropositionen föreslår regeringen att fr.o.m. avveckla bidragen. Det innebär att projekt måste ha påbörjats för att kunna beviljas bidrag. Regeringen föreslår att ansökan om räntebidrag ska ha inkommit till . För redan beviljade räntebidrag kommer en utfasning att ske . Avtrappningen kommer att ske i något olika takt beroende på om fastigheterna betalar fastighetsskatt eller inte. Ett annat viktigt instrument i bostadspolitiken är investeringsbidraget för anordnande av hyresbostäder. Bidraget utgår vid byggande av hyresbostäder med en byggkostnad per kvadratmeter och spelar en viktig roll för att stimulera byggandet av sådana bostäder. I budgetpropositionen föreslår regeringen att också detta stöd ska avslutas, redan från . Ett tredje viktigt inslag i bostadspolitiken är investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder. Även detta vill regeringen avsluta . anser att den konstruktion för stöd till bostadsbyggande som har funnits har stora brister, framför allt eftersom stöden riskerar att vara kostnadsdrivande i hela sektorn. Att helt avveckla stöden på det sätt som regeringen vill skulle dock få mycket stora konsekvenser både vad gäller utbudet av bostäder med hyresrätt och inom byggsektorn. Byggandet av bostäder riskerar att minska kraftigt. Innan det nuvarande finansieringssystemet avvecklas måste det finnas ett nytt system som kan träda i kraft. Det förslag som läggs fram kommer att åter skapa ryckighet inom byggsektorn och höjda bokostnader. Räntebidragen, investeringsbidragen och investeringsstimulansen bör därför finnas kvar tills ett nytt finansieringssystem kan träda i kraft. Regeringen bör utreda hur ett nytt system kan utformas. I väntan på detta bör de tidigare finansieringsformerna kvarstå. Detta bör som sin mening. ge regeringen till känna