mot · GU02Fi246 · 2006-10-30 00:00:00 — Den generella utbildningsnivån hos de arbetssökande höjs, liksom utbildningsnivån på företagens anställda. Detsamma gäller också den positiva effekt som uppnås av att flera under friåret väljer att starta eget, vilket ger en ny grund för fler livskraftiga småföretag. utvärdering av friåret visar att reformen lett till ökad rörlighet på arbetsplatser och arbetsmarknaden. () visar att tiden i arbetslöshet för friårsvikarierna minskat efter vikariatet. Friåret har således varit positivt för både vikarier och friårstagare. föreslår att friåret behålls på nuvarande nivå. Kreativa människor med nya idéer är grunden för ett samhälle som utvecklas. Samhällets och politikens uppgift är att skapa förutsättningar för entreprenören, företagaren och innovatören att utveckla idéer, driva företag och skapa nya lösningar. Detta kommer att skapa ekonomisk utveckling, nya jobb och ett hållbart samhälle. Entreprenörskap och företagande stärker det lokala samhället. Många små företag och en differentierad ekonomi minskar det lokala samhällets sårbarhet i den globala ekonomin. 9.4.1Satsning på forskning och utveckling i små företag Forskning och produktutveckling i små företag är grundläggande för att utveckla svenskt näringsliv, skapa nya jobb och nya företag. Genom programmet Forska och väx har mindre företag kunnat söka medel från för att forska och utveckla nya produkter. Forska och väx har sedan programmet startade varit mycket framgångsrikt och eftertraktat. Regeringen väljer nu att avskaffa programmet, vilket tyder på bristande insikt om de små företagens behov. menar att det är viktigt att fortsätta att stimulera forskning och utveckling i svenska småföretag och vill därför i stället permanenta och utöka anslagen till Forska och väx med jämfört med regeringen. 9.4.2Fortsatt satsning på regelförändringar för småföretag har jobbat med regelförenklingar för företag. Genom att mäta företagens administrativa börda har kostnaden för olika typer av regler kartlagts och grunden för ett aktivt regelförenklingsarbete lagts. instämmer med regeringen om att ett övergripande mål om en 25-procentig minskning av företagens administrativa börda sätts för mandatperioden. Vi vill också att ett nytt regelverk kring konsekvensanalyser av nya regler som påverkar små och medelstora företag genomförs omgående. Ärendet finns berett på . 9.4.3Bättre möjligheter för krediter för småföretag Regionala kreditgarantiföreningar utvecklas runtom i landet. Genom kreditgarantiföreningar skapas bättre förutsättningar för krediter och lån till nya och växande småföretag genom att företagare stöder varandra genom garantier till banklån. Ett statligt stöd finns till utvecklingen av nya kreditgarantiföreningar. anser det angeläget att fler kreditgarantiföreningar startas och vill därför genom anslaget till satsa ytterligare på utvecklingen av kreditgarantiföreningar. 9.4.4Bättre möjligheter till såddfinansiering Genom anslaget till tillförs medel för såddfinansiering. Såddfinansiering är en typ av finansiering som sker i mycket tidiga skeenden av ett företags utveckling där osäkerheten är så stor att vanligt riskkapital eller kapital via banker inte finns att tillgå. menar att ska tillföras men att regeringen i ägardirektiv tydliggör mål och vilka mått som används för att mäta effektivitet i deras verksamhet. 9.4.5Satsning på kvinnors företagande Kvinnor startar i lägre utsträckning företag än män. har bedrivit ett framgångsrikt arbete genom utbildning, nätverksarbete, forskning med mera för att skapa möjligheter för kvinnor att starta företag. Regeringen föreslår att ytterligare satsas på kvinnors företagande. har många ledande miljöteknikföretag. Denna starka hemmamarknad bär nu frukt genom att svensk miljöteknik går på export. Värdet av exporten beräknas till och marknaden växer fort. beräknas exporten öka med enligt prognoser. Det motsvarar 1000015000 nya jobb. I en rapport till , Potential för investeringar i svenska miljöteknikbolag med marknadsexempel från exportmarknaderna i och , beskrivs både potentialen för de svenska företagen och dess problem. Vi menar att det är viktigt att och Swedentech satsning på export av svensk miljöteknik tillförs de medel som de behöver för att kunna stödja svenska företag att vara med i den internationella konkurrensen. är ett fantastiskt land för ekoturism. Många svenska företag är också framgångsrika inom detta område. En del aktörer är däremot fortfarande små och har svårt att marknadsföra sig internationellt. anser att ett program behövs för att stärka svensk ekoturism ytterligare. Förändringen av konkurslagen (förmånsrättslagen) innebär att småföretag inte längre får använda det så kallade företagshypoteket som säkerhet fullt ut. Reformen har inneburit stora problem framför allt för små industriföretag i glesbygd. Man har i en del fall fått sina krediter indragna eftersom säkerheterna inte längre gäller. Regeringen vill utreda företagsinteckningens förmånsrätt och säger sig sikta på att förbättra förutsättningarna för små och medelstora företag. är överens om regeringens inriktning, men vi vill betona att det är viktigt att utredningen påskyndas för att åstadkomma rimligare villkor för främst småföretagen. 9.4.9Bibehållen generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna Till skillnad från regeringen ser vi ett stort problem i avskaffandet av den allmänna nedsättningen av arbetsgivaravgiften och egenavgiften som regeringen föreslår. Särskilt allvarligt är detta då de förslag till skattenedsättningar som man föreslår vad gäller vissa tjänsteföretag skjuts . Detta innebär nämligen i praktiken att många tjänsteföretag får kraftigt höjda arbetsgivaravgifter . Vi är också mycket tveksamma till regeringens ambitioner att generellt skattesubventionera tjänsteföretag, vilka inte alla är utsatta för internationell konkurrens, medan man höjer skatterna för mindre konkurrensutsatta industriföretag. har varit med och drivit igenom ett första steg i reformeringen av 3:12-reglerna. Vi välkomnar nu regeringens förslag när det gäller förändringar i löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna som innebär att dessa utvidgas. Däremot säger vi nej till återinförandet av 50/50-regeln som vi menar öppnar för osund skatteplanering. En offensiv och klart målinriktad utbildningspolitik är helt avgörande för att nå framgång i en politik för jobb och bra näringspolitik. Vi föreslår en rad åtgärder som syftar till ett nära förhållande mellan utbildning och arbetsliv. 9.5.1Ökade bidrag till Kvalificerad yrkesutbildning, vuxenutbildning och kompletterande utbildning Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en utbildning mellan gymnasiet och högskolan med en tredjedel av utbildningstiden arbetsplatsförlagd. Utbildningarna bygger på ett nära samarbete med arbetslivet och den har uppvisat mycket goda resultat, många får jobb efter avslutad KY-utbildning. Det beror inte minst på att utbildningarna är flexibla och ständigt anpassas till arbetsmarknadens behov. anser att den tillfälliga platsökningen om 1000 platser ska permanentas. vill också bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen med ytterligare 1000 platser, 500 nya platser och ytterligare 500 platser . 9.5.2Praktik för studenter på högskolorna Vi vill kraftigt förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna och att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare, och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfara hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. vill därför införa ett övergripande mål om minst tio veckors praktik för alla högskoleutbildningar som omfattar . Denna praktik ska inte vara obligatorisk, men det ska vara en rättighet för studenter som så vill. Lärosätena ska vara skyldiga att anordna en kvalitativ och utvecklande praktik åt alla studenter som vill ha praktik. 9.5.3Statligt stöd för utbildning av vuxna Regeringen föreslår att det statliga stödet för utbildning av vuxna minskas med . tillbakavisar minskningen av anslaget. Samhällsutvecklingen och den snabba strukturomvandlingen av arbetsmarknaden ställer krav på framför allt dem med lägst utbildning. Utan ett livslångt lärande och möjligheten att även i vuxen ålder läsa in kunskap man missat tidigare blir det mycket svårt för dem som inte riktigt uppfyller arbetsmarknadens kompetenskrav att komma tillbaka i sysselsättning. 9.5.4Mer samverkan mellan arbetsliv och gymnasieskolan Regeringen föreslår att den av beslutade Gymnasiereformen (GY07) ska återkallas. anser att detta är mycket olyckligt. En lärlingsutbildning är på väg att införas, vilket ger nya möjligheter för elever som vill ha en praktisk utbildning med stark förankring på arbetsmarknaden. Regeringen aviserar visserligen att en lärlingsutbildning ska införas , men det kommer sannolikt inte att hinnas med inom mandatperioden. Det är ett svek mot landets elever då GY 07 också innehöll en rejäl satsning på att förstärka kvaliteten på de yrkesinriktade programmen. En sådan satsning anser är mycket angelägen. 10Satsa på dem som har det sämst ställt har god ekonomi. Reallönerna för dem som jobbar har höjts kraftigt och många människor har fått det ekonomiskt bättre. Trots den goda ekonomin är dock många grupper i vårt samhälle satta på undantag för denna utveckling. fortsätter i årets budgetmotion därför att satsa speciellt på dessa grupper. Det handlar om bättre villkor för studenter och pensionärer, flyktingar och invandrare och bättre villkor för småbarnsföräldrarna. vänder vi oss kraftigt mot de försämringar som föreslås i socialförsäkringssystemet i budgetpropositionen. Det gäller bland annat den sänkta sjukpenninggrundande inkomsten, försämrad pensionsrätt för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, rätten att kräva läkarintyg från första sjukdagen och stelbenta regler i sjukförsäkring och rehabilitering. Samtliga förslag slår hårt mot samhällets utsatta grupper. Många studenter har svårt att få ekonomin att gå ihop. ligger studiemedlet på . drev i vårpropositionen igenom en höjning av studiebidraget med , fördelat på i bidragsdelen och i lånedelen. Det var ett steg i rätt riktning, men är nivån alltför låg. Att få ekonomin att gå ihop med så knappa resurser till sitt förfogande är för många en utmaning. De flesta studenter klarar sig inte på detta belopp, utan tvingas att arbeta vid sidan av sina heltidsstudier. Många tvingas också låna pengar av familj och vänner. vill höja bidragsdelen i studiemedlet med ytterligare . Höjningen ska börja gälla från och med 1 den . Anslag 25:2 höjs för detta syfte med 2007 och och 2009. Hyran är ofta den största utgiften för studenter. För många studenter tar hyran nästan halva studiemedlet i anspråk. Ofta räknar bostadsbolag och banker in bostadsbidraget som en given inkomst för studenter. Men i själva verket är det inte särskilt många studenter som får bostadsbidrag. rörde det sig om av de studerande. 10.1.2Förbättrade möjligheter till bostadsbidrag Bostadsbidrag kan man få om man är , eller om man är studerande med barn. Läser man senare i livet har man alltså inte rätt till bostadsbidrag om man inte har barn, även om man har det tufft ekonomiskt. Det är inte rimligt. anser att bostadsbidraget fortsatt ska behovsprövas, men att den övre åldersgränsen ska bort, så att alla som studerar har rätt att söka, oavsett ålder. Enligt () är det cirka 40 000 studerande med studiemedel per halvår som är och som inte har barn. anser att dessa personer bör ha samma rätt som de yngre studenterna att få en ansökan om bostadsbidrag prövad. avsätter under anslag 21:1 för detta ändamål. Detta är beräknat utifrån genomsnittligt bostadsbidrag till hushåll utan barn, vilket 2006 uppgår till , och att andelen studerande som får bostadsbidrag kommer vara lika hög bland studenter som bland de yngre. När det gäller garantipension föreslår inte regeringen något ökat belopp. Däremot avser den att återkomma med förslag till mindre tekniska justeringar av regler för beräkning av garantipension i vissa fall. Detsamma gäller äldreförsörjningsstödet. Vi hoppas att detta inte ska medföra försämringar. Utöver de förbättringar som görs i bostadstillägget anser vi att man bör göra en generell höjning av garantipensionsbeloppet med . 10.3.1Sänkt arbetstid för småbarnsföräldrar Vi vill ge föräldrar större ekonomiska möjligheter att arbeta mindre medan barnen är små. finns en laglig rätt för småbarnsföräldrar att minska sin arbetstid till . Det är bra och utnyttjas av en hel del föräldrar. Men många har inte råd. Vårt mål är att betydligt fler föräldrar än ska kunna välja att förkorta sin arbetstid medan barnen är små. Vårt förslag gäller föräldrar med barn . De som arbetar eller mindre ska få en ekonomisk ersättning för att täcka en del av den lägre inkomsten. Den särskilda föräldraförsäkringen till stöd för kortare arbetstid ska vara en kompletterande del av den totala föräldraförsäkringen på samma sätt som till exempel den tillfälliga föräldrapenningen vid vård av sjukt barn. Den ska vara ett komplement till den allmänna föräldraförsäkringen. Den allmänna föräldraförsäkringen ska kunna fortsätta att utnyttjas precis som , även med flexibelt uttag, parallellt med den föreslagna särskilda försäkringen. Den särskilda föräldraförsäkringen ska kunna utnyttjas från månaden efter det barnet fyllt till och med den månad det fyllt . Båda föräldrarna ska kunna utnyttja försäkringen , vilket ökar möjligheten för båda att gå ned i arbetstid. En viss flexibilitet bör kunna medges i uttag av arbetstid, till exempel genomsnittsberäkning och ett begränsat mertidsarbete vid arbetstoppar. Försäkringsbeloppet bör kunna utbetalas efter redovisning från den ansökande månads- eller kvartalsvis i efterskott. Försäkringsbeloppet för den som uppfyller villkoren föreslås vara . På samma sätt som föräldraförsäkringen och sociala försäkringsersättningar i övrigt ska beloppet beskattas. För den som bara betalar kommunalskatt blir därmed nettot , för den som betalar statlig skatt . Kostnaden för den föreslagna reformen är beroende av hur många som kommer att utnyttja den. räknar dock med en kostnad på för det fullt utbyggda systemet. har länge drivit kravet på förlängd föräldraförsäkring från dagens 16 månader . Att ha tid tillsammans med sina barn är helt enkelt en av de viktigaste uppgifterna i livet. Vi vill förlänga denna möjlighet. Det är också viktigt ur barnperspektiv att barn inte ska tvingas börja dagis tidigare än vad de är redo för. På detta sätt har föräldrarna att anpassa sin föräldraledighet i förhållande till barnets behov. Vi anser att det ska vara möjligt för föräldrarna att ha en månads föräldraledighet . Vi föreslår att föräldraförsäkringen i ett första steg byggs ut med 1 månad 2008. Kostnaden för den utökade föräldraförsäkringen beräknas till . Sedan skattereformen 1991 har inkomstklyftorna i samhället ökat påtagligt. Det gäller såväl kapitalinkomster som övriga inkomster. , när haft delansvar för den ekonomiska politiken och skattepolitiken, har inkomsterna utvecklats mer jämnt i alla inkomstlägen. har också politiken haft en tydlig fördelningspolitisk profil med bland annat höjning av lägstanivåer i socialförsäkringarna och en satsning på utsatta barnfamiljer. Den gröna skatteväxlingen har haft en tydlig låginkomstprofil med sänkta inkomstskatter för framför allt låg- och medelinkomsttagare, medan höjda energi- och miljöskatter i större utsträckning belastat hushåll med goda inkomster. har också uppräkningen av skiktgränsen för statlig skatt begränsats till inflationen plus . Vi menar att det är viktigt att fortsätta en fördelningspolitik med inriktning mot hushåll med låga inkomster och föreslår därför en fortsatt låginkomstprofil på den gröna skatteväxlingen och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig skatt. Vi säger också nej till regeringens jobbavdrag och finansieringen för skattesänkningarna som sammantaget har en mycket ogynnsam fördelningsprofil. I stället föreslår vi en skattesänkning i form av sänkt inkomstskatt genom höjt grundavdrag. Skattesänkningen innebär minskad skatt med eller , lika för alla låg- och medelinkomsttagare inom en ram på . skattesänkning i form av höjt grundavdrag gäller lika för alla oavsett om man jobbar eller ej. Detta ska jämföras med regeringens jobbavdrag där skattesänkningen endast kommer de som jobbar till del. Utformningen av skattesänkning är också fördelningspolitiskt betydligt bättre än regeringens då de med låga inkomster får den största delen av skattesänkningen. 10.5.1Ingen människa är illegal Ingen människa är illegal. Ändå bygger och länder i vår närhet upp högre och högre murar, som förhindrar människors resande, flyktingmöjligheter och utvecklingsmöjligheter. Gränserna och övervakningen av dessa (bland annat Schengen) leder till smuggling av människor för dyra pengar, till kriminalitet och till sociala problem. tar avstånd från denna utveckling och vill ha ett samhälle med en helt fri invandring. På kort sikt ska arbetskraftsinvandringen bli fri och det ska införas en rätt till automatiskt uppehållstillstånd för den flykting som fått vänta på besked. Människor flyr till i förhoppningen om att kunna skapa ett bättre liv här med förbättrade livschanser för sig och sina anhöriga. De som kommer hit ska få ett värdigt bemötande, som präglas av humanitet, omtanke och empati. Vi anser inte att levt upp till dessa krav och vill därför avveckla denna myndighet och ersätta den med en ny, smalare migrationsmyndighet. Barnens bästa måste alltid komma först, även i migrationsprocessen. Barns egna asylskäl måste vägas in i migrationsprocessen och tas på största allvar. Ändå var det först genom en extraordinär tidsbegränsad lag som vi i , tillsammans med och Socialdemokraterna, lyckades få igenom att flertalet flyktingfamiljer med barn skulle få stanna i . 10.5.3Ökad rättssäkerhet och rätt till sjukvård Vi vill fortsätta detta arbete och föreslår nu för att öka rättssäkerheten i utlänningsärenden att kostnaderna för offentliga biträden överförs till anslag för migrationsdomstolar från anslaget för . En satsning på kompetenshöjning av personal föreslås inom ram. Rätt till sjukvård för gömda flyktingar säkras genom , 5miljoner kronor . Överallt i arbetslivet råder det stor brist på jämställdhet mellan könen. Diskrimineringen av kvinnor finns på alla nivåer, vid tillsättande av chefstjänster, när det gäller lönens storlek, när det gäller anställningsformer och när det gäller hel- och deltider. Denna ordning är oacceptabel. Särskilt med tanke på att ojämställdheten är känd och väl dokumenterad. Lönegapet mellan kvinnor och män är stort, , om faktorer som utbildning, arbetstider och befattningsansvar räknas bort. Mot den bakgrunden bör den kommande mandatperioden bli den fyraårsperiod då den könsrelaterade lönediskrimineringen avskaffas på den svenska arbetsmarknaden. Men då håller det inte att arbetsmarknadens parter skjuter ifrån sig frågan genom att hävda att de inte kan göra något beroende på ett decentraliserat ansvar. Det politiska systemet har ett särskilt arbetsgivaransvar för offentliga sektorn. Således är berett att politiskt verka för att det skapas en överenskommelse mellan staten och arbetsmarknadens parter i offentlig sektor. Vi är också beredda att verka för att statskassan ska bidra med sin del för att skapa jämställda löner. Fast det krävs också att kommuner och landsting tar sitt arbetsgivaransvar. Sedan gäller det för facken att stå upp för sina kvinnliga medlemmar. För om inte facken orkar prioritera när gubbarna trycker på kommer inget att kunna åstadkommas. Det ligger således ett stort ansvar även på de fackliga organisationerna. Historiskt har vi i löst många problem genom samarbete mellan statsmakten, facken och arbetsgivarna. är det för en ny överenskommelse om det självklara att avskaffa könsrelaterad lönediskriminering. anslår, i en motion på utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 2007, 2008 och 2009 till en särskild pott för jämställda löner i statens verksamheter. Det är dags för ett handslag om att åstadkomma jämställda löner. Jordens resurser är mycket ojämnt fördelade mellan länder och människor. Enligt beräkningar från FN är 1,2 miljarder extremt fattiga (lever på 1dollar/dag eller mindre) och 2,4 miljarder räknas som fattiga (/dag eller mindre). Vi menar att en trygg värld är en plats där varje människa har sina grundläggande sociala, ekonomiska och politiska rättigheter tillgodosedda. I en rättvis värld är resurser likvärdigt fördelade. Vi har bara en jord och vi är alla beroende av och påverkar varandra med vår livsstil. Vi vill verka för en rättvis och miljömässigt hållbar fördelning av jordens resurser. Vi noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i sitt budgetförslag behåller den höjda nivå på biståndet som drivit igenom i sina förhandlingar med den tidigare regeringen. Även om detta naturligtvis inte är tillräckligt för att skapa en rättvisare värld ger det ändå också en viktig signal internationellt, eftersom världens totala bistånd behöver ökas för att FN:s millenniemål ska kunna uppfyllas. Vad som får och inte får räknas till bistånd definieras av DAC (). Enligt denna får exempelvis bistånd användas till skuldavskrivningar och till flyktingmottagning. Dessa kriterier används också av . Även om DAC ger möjligheter till detta måste ändå reglerna vara att betrakta som golv och inte som tak länder ska naturligtvis kunna ha strängare regler om de så önskar. anser att det är orättfärdigt att bistånd exempelvis ska kunna användas till skuldavskrivningar. Detta innebär att resurser tas från de fattigaste till att betala av skulder som kanske inte ens skulle ha betalats tillbaka. Vår ambition är att inte avräkningar ska göras inom budgetramen för att finansiera skuldavskrivningar och flyktingmottagning. menar därför att regeringen bör återkomma med en plan i syfte att lyfta bort skuldavskrivningar och flyktingmottagning från biståndsramen och i stället skapa budgetutrymme på annan plats för detta. utgångspunkt är att all politik ska vara långsiktig. Det långsiktiga perspektivet innebär ansvarstagande och ett synsätt där framtida kostnader måste tillåtas återspeglas i den politik vi driver här och . föreslår i årets budget satsningar på ett mer aktivt förebyggande häloarbete, rejäla satsningar på kulturen och på en tandsvårdreform som genomförs 2008. Det är lovvärt med de satsningar som föreslås på tandvårdens område i budgetpropositionen. Vi anser att tandvård måste ingå som en del i hälso- och sjukvården, och inbegripas i ett gemensamt högkostnadsskydd. På väg dit ser vi det som angeläget att ha ett så förebyggande perspektiv som möjligt. Därför vill vi höja åldersgränsen för fri tandvård till . Kostnaden för detta förslag beräknar vi till . Åldersgruppen tillhör de grupper som minskat sina tandläkarbesök mest. Denna grupp avstår från att söka tandvård främst av ekonomiska skäl. Detta leder till sämre tandhälsa och högre kostnader, såväl för individ som samhälle. vill som ett steg mot en heltäckande tandvårdsreform se ett nationellt abonnemangssystem för tandvården. Systemet ska innehålla det nödvändiga grundskyddet och subventionera vården för dem med höga tandvårdskostnader, som det ger tydliga incitament till eget ansvar och förebyggande insatser, både för patienter och för tandläkare.