mot · GU02T441 · 2006-10-26 00:00:00 — avvisar regeringens förslag till neddragningar av anslag med totalt . För att minska tågförseningar, höja kvaliteten och få fler att ta tåget, vill vi avsätta 2250miljoner kronor till ökat banunderhåll. Vi avsätter också för att rädda nedläggningshotade bansträckor. Vi vill utöka sjöfartens kapacitet in och ut från och avsätter resurser som möjliggör en utbyggnad av sluss. Inom kollektivtrafiken avsätter vi under treårsperiod för att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas under långsiktigt stabila förutsättningar. Vi anser att staten ska stödja forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnybara drivmedel och avsätter därför 100miljoner kronor till ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram. vill vi minska den digitala klyftan i samhället genom att ge i uppdrag att starta ett informations- och utbildningsprojekt som ska aktivera de människor som inte har tillgång till eller av olika anledningar inte använder sig av Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förslaget till investeringsplan bör justeras inom den föreslagna låneramen så att posten Farleder förstärks med . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) : Banhållning och sektorsuppgifter Ersättning till viss kanaltrafik m.m. : Ersättning för särskilda tjänster till IT-utbildning Regeringen föreslår en besparing på administration med . Visst är det viktigt att ifrågasätta byråkrati och administration, men här görs en neddragning av administration utan en tillstymmelse till motivering. Det kan vi inte acceptera och återför därför beloppet om till anslag 36:3. Regeringen gör en nedskärning av banunderhållet med jämfört med det beräknade beloppet som den tidigare regeringen hade avsatt i budgetproposition 2006. Vi ser med stor oro på att regeringen i sitt budgetförslag i utgiftsområde 22 volym 12 på ett flertal ställen anger en ny politisk inriktning, nämligen att man i jämförelse med tidigare investeringsplaner inom infrastrukturen avser att satsa en större del av investeringarna inom vägsektorn. Vi finner det vara en märklig prioritering, eftersom regeringen hänvisar till att samhällsekonomiska analyser ska spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturinvesteringar. Vi finner det också märkligt att regeringen i budgetpropositionen överväger andra lösningar än den s.k. för att säkerställa att järnvägstrafiken kan flyta på till och från , vilket är viktigt för järnvägstrafiken i stort. Neddragningen av anslag till banhållning med är kanske början på den inslagna vägen att prioritera vägtrafik framför järnväg. Vi avvisar detta förhållningssätt och återför dessa till anslag 36:4. har gått igenom 55 bansträckor som de kallar för lågtrafikerade. Eftersom de medel som staten anvisat inte räcker har verket flaggat för att 17järnvägssträckor kommer att läggas ned på grund av bristande anslag till underhåll. Även om dessa banor är lågtrafikerade, är det ett stort resursslöseri att avskaffa redan befintlig infrastruktur. I stället borde vi se värdet av att försöka utnyttja en infrastruktur som vi redan har betalat för. Den största investeringen är redan genomförd i och med att banan finns där. Vi behöver ett ekologiskt hållbart transportsystem och här utgör järnvägen ett modernt, effektivt och miljövänligt sätt att förflytta både gods och människor på. Att i det läget göra sig av med järnvägskapacitet är helt fel väg att gå. föreslår att det avsätts under , för att säkerställa att dessa banor inte läggs ned. Det betyder 200miljoner kronor och detta belopp finns uppfört under anslag 36:4. har även i sin framtidsplan för redogjort för att det saknas till banunderhåll om man vill minska tågförseningarna . Vi vill se ett transportsystem som är ekologiskt hållbart. Det betyder bl.a. att vi måste få fler transporter av gods och människor att flytta från vägtrafik till järnvägar och kollektivtrafik. Det är även helt i linje med transportpolitiska mål God miljö, som innebär att transportsystemet ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås. För att göra tågtrafik attraktivt krävs en viss kvalitet när det gäller standard, tillgänglighet och punktlighet. Vi behöver därför avsätta resurser, så att dagens problem med förseningar kan minska. föreslår därför att det avsätts till ökat banunderhåll, vilket är tänkt att minska förseningarna på tågtrafiken. betyder det att anslag 36:4 höjs med . Fördelning inom anslag 36:4 fördelar sig enligt följande (mkr) under 20072009: : Banhållning och sektorsuppgifter Nej till regeringens besparing av banunderhåll I en motion om järnvägstrafiken, 2006/07:T303, utvecklar vi vår politik när det gäller järnvägstrafiken. Regeringen föreslår en sänkning av investeringsanslaget till farleder. Anslaget sänks med och uppgår i regeringens förslag till . Vi ser ingen anledning till att dra ned detta anslag och det finns inte heller någon motivering i själva texten. Regeringens förslag till investeringsplan bör justeras inom den föreslagna låneramen så att posten Farleder förstärks med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår att sluss tilldelas investeringsmedel. Nya större båtar i skulle kunna öka sjöfartens konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. En uppskjuten, eller i värsta fall, utebliven slussinvestering kan få allvarliga följder för Mälarsjöfarten. För , och hela Bergslagsområdet skulle detta få mycket negativa konsekvenser. Mälarhamnarna är viktiga för exporten från företagen i hela det omgivande området. Försämrade transportmöjligheter gör att företagen förlorar i en konkurrenssituation och tvingas flytta bort från området. Till hamnen i kommer bl.a. fartyg med alternativa energibränslen till kraftvärmeverket. Minskade sjötransporter innebär naturligtvis ökat antal landtransporter, vilket är tvärt emot intentionen i det miljöpolitiska transportmålet. Som ett första steg avsätter vi 70miljoner kronor 2007 (210 miljoner för perioden 20072009) för att påbörja en ombyggnad av sluss och anslag 36:7 tillförs dessa medel. Vår motion T330 utvecklar vi frågan om Gotlandstrafiken och vi föreslår en utökning med . I motion om sjötrafik, T340, utvecklar vi vår politik när det gäller sjöfarten. Vi betalar gemensamt för kollektivtrafiken med våra skatter och biljettpengar. Kollektivtrafiken tillhör medborgarna och är liksom övrig infrastruktur, vård, omsorg och skola en del av den grundläggande samhällsservicen. Avreglering, bolagisering och konkurrensutsättning har varit ledord. Detta har tvingat fram stora förändringar och försämringar inom kollektivtrafiken. I stället för att fortsätta på den inslagna vägen menar att det nu är hög tid för stat, kommuner och landsting att återta den nödvändiga kontrollen över kollektivtrafiken, eftersom den utgör en grundläggande samhällsservice. Inte minst för att stärka kvinnors behov av resande. Kollektivtrafiken ska därför i huvudsak drivas av samhället: i regi, landstingsregi eller statlig regi. Det innebär därför att privatisering av lokala, regionala eller nationella kollektivtrafikföretag ska motverkas, inte stimuleras. Om länstrafikbolag och kommunala trafikbolag på grund av ekonomiska svårigheter höjer biljettpriserna finns en uppenbar risk att många väljer bort det kollektiva resandet, vilket leder till minskad trafikering. För att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas måste den få långsiktigt stabila förutsättningar för ekonomin. Kvinnor och män måste kunna lita på att kollektivtrafiken fungerar och är tillförlitlig om man vill ta sig till och från jobbet eller utbildningen. Om inte blir det svårt att få fler att resa kollektivt. föreslår därför att kollektivtrafiken tillförs . höjs anslag 36:12 med . Året efter höjs anslaget till och avsätts . Behovet av transporter varierar stort beroende på var i landet man bor. Det finns därför inte en lösning som passar hela landet. De långa avstånden i och andra delar av vårt land med låg befolkningstäthet leder till att många måste resa långa sträckor för att kunna ta sig till och från sina arbeten eller utbildningar. Det har tidigare hos Rikstrafiken funnits ett speciellt anslag för just de fyra nordligaste länen, men som försvann i samband med förra årets budget. Vi vill säkerställa att dessa medel verkligen ska finnas kvar och föreslår därför att kollektivtrafik i glesbygd tillförs . I en motion om kollektivtrafiken, 2006/07:T302, utvecklar vi vår politik när det gäller kollektivtrafiken. Transportsystemet står inför stora förändringar. Om vi ska gå från traditionella fossila till koldioxidneutrala bränslen krävs ett teknikskifte. Men ett teknikskifte är även förenat med kostnader i form av forskning och demonstrationsprojekt. Staten bör därför stödja både forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnybara drivmedel. I utredningen om förnybara fordonsbränslen föreslås ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram som totalt omfattar i statliga utgifter. Genom olika typer av medfinansiering kan dock de totala insatserna bli det dubbla enligt utredningen. Vi föreslår därför att det avsätts till ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram som ska administreras av (anslag 36:14). Inom trafikforskningen är det ofta män som arbetar och det är ofta även mannens resemönster och värderingar som styr de kunskapsområden som utvecklas. Därför måste inriktningen av ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram främja jämställdhetsmålet, och könsfördelningen mellan de anlitade forskarna bör vara jämn. I en motion om en miljöanpassad vägtrafik, 2006/07:Sk246, utvecklar vi vår politik när det gäller vägtrafiken. 3.6Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post IT kan leda till ett klassamhälle med stark kontroll och utslagning eller till ett demokratiskt samhälle med stor delaktighet. Därför är det viktigt att vi fattar rätt politiska beslut så att alla får en chans att använda IT. Nästan en tredjedel av befolkningen saknar tillgång till tekniken i sina hem, vilket beror på att de inte kan eller inte vill. Det kan handla om korttidsutbildade, arbetslösa, pensionärer, invandrare eller funktionshindrade. Detta måste motarbetas med olika riktade åtgärder från statens sida. Det är nödvändigt med stora informationssatsningar från exempelvis studieförbund, folkhögskolor och utbildningsradion för att skapa en bred delaktighet för alla. har ett förslag om att starta informations- och utbildningsprojekt som skulle aktivera de människor som inte har tillgång till eller av olika anledningar inte använder sig av Internet. Utbildningen är tänkt att ske via främst tv (Utbildningsradion) och i form av studiecirklar. Vi finner förslaget intressant och vill att staten avsätter medel till . Vi har därför avsatt för detta ändamål och stödet till ska kanaliseras via PTS, . I en motion om IT och bredband, 2006/07:T356, utvecklar vi vår politik när det gäller IT och bredband.