mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — , vol 35, eller Caves, R E (1998), Industrial organization and new findings on the turnover and mobility of firms. , vol 36, s. 19471982. Se t.ex. (2004) Konkurrensen i , rapportserie nr2004:5. (2004), En kartläggning av företagens administrativa börda, infonr 060-2004. Tervahauta, P & (2004), Offentlig upphandling i EU och , , nr A2004:027. Se t.ex. Bortolotti, B, Diniscalco, D & Fantini, M (2000), Privatisations and institutions: A cross country analysis, CESifo Working paper Series, nr 375 och Megginson, W L & Netter, J M (1998) to Market: A Survey of Emperical Studies on Privatization, Presentation för Market, SBF Bourse de och New . (2005c), Innovation Policy and Performance a Cross-Country Analysis: , s. 188210. Henrekson, M & , N (2000), Akademiskt entreprenörskap, . , T & , C (2004), Från forskning till nya affärer och företag, IKED. (2005), Tillväxt genom samverkan?, RIR 2005:2. Se t.ex. Braunerhjelm (2005), Regional specialization and universities; the new versus the old, Working Paper Series in Economics and Innovation, CESIS, de , C (2004), Bättre finansiering för kommersialisering av innovationer, , , (2003), förslag till förbättrad kommersialisering och ökad avkastning i tillväxt på forskningsinvesteringar vid högskolor, Policy VP 2003:1. (2003), förslag till förbättrad kommersialisering och ökad avkastning i tillväxt på forskningsinvesteringar vid högskolor, Policy VP 2003:1. (2005), Tillväxt genom samverkan?, RIR 2005:2. de , C (2004), Bättre finansiering för kommersialisering av innovationer, . 8 kap. 9 § sekretesslagen. (2006), Betänkandet Nyttiggörande av högskoleuppfinningar, Yttrande, reg. Audretsch (2002b), Henrekson, M & Sanandaji, T (2004), Ägarbeskattning och företagande, , (2005a), Henrekson, M (2006), Ett åtgärdspaket för stärkt entreprenörskap i högskattestaten, Ekonomisk debatt, årg 34, nr 2, s. 6467. Rogoff, K (1999), International Institutions for Reducing Global Financial Instability, , vol 13 nr 4. För inkomstskatternas betydelse se t.ex. Gentry, WM & , G (2004), Success taxes, Entrepreneurial Entry and Innovation, NBER Working Paper Series, nr 10551. Se studie Micropolicies for Growth and Productivity (2005, s. 57). Statkontoret, Att främja elektronisk handel.2004Statskontoret. Flera undersökningar stöder bilden av att tappar mark på e-förvaltningens område. I den senaste undersökningen på e-förvaltningens område 2006 e-government ranking hamnar först på tolfte plats jämfört med föregående års undersökning där låg på femte plats. hamnar utanför tio-i-topp på alla de undersökta områdena utom tillgången till nät. Global E-Government Report 2005 (2005) placerar utanför topp 40. ITPS har konstaterat att regeringen tycks ha saknat strategi för hur man skall lyckas nå sina IT-politiska mål. Se ITPS rapport 2003:15. pekade på samma brister i sin rapport styr den elektroniska förvaltningen?, RiR 2004:19. Även näringslivet har kritiserat regeringens oförmåga. Se exempelvis Det försvinnande försprånget (2004). Tervahauta, P. och M. (2004), Offentlig upphandling i EU och hinder och möjligheter för små och medelstora företag, , 2004. Brittiska erfarenheter är än mer positiva. Se e-Procurement in action: A guide to e-Procurement for the public sector (OGC 2005) och Summary analysis of IEG5 results (ODPM ). Tekniken för kombinatorisk upphandling finns redan och har testats med goda resultat i bl.a. upphandlingar vid . Erfarenheter från bl.a. och tyder på att en central personlighet med ansvar och befogenheter att utvärdera och kritisera är bättre på att driva på utvecklingen än kommissioner, delegationer och strategigrupper. Se t.ex. , K & , A (2000), Ny ekonomi nya finansmarknader, Ekonomisk Debatt, nr 6. Arpaia, A & , G (2994), Do labour taxes and their composition affect wages in the short and the long run?, European Economy Economic Papers nr 212, Nickel, S (2003), Employment and Taxes, tal , Banks of . (2003) Making work pay Making work possible, Employment Outlook Towards and Better , , C, , W & , A (2003), How much has labour taxation contributed to European structural unemployment?, European Economy Economic Papers samt , M (1996), Skatter, löner och sysselsättning en kunskapsöversikt, SOU 1996:117. Källa: SCB. Enligt utredningen skall enbart verksamhet som inte utgör kostnad i näringsverksamhet inkluderas här. Detta är inte möjligt med tillgänglig statistik, varför hela beloppet redovisas här. Bassanini, A, och , S (1999), The economic effects of employment-conditional income support schemes for the low paid: An illustration from a CGE model applied for four countries, Economic Department Working Paper Nr 224, Fitoussi, J P (2000), Payroll Tax Reductions for the Low Paid, Economic Studies Nr 31, Nickell, S & , B (1996), Would cutting payroll taxes on the unskilled have a significant impact on unemployment i Snower, D J och de la Dehasa, G (red), Unemployment policy: Government options for the Labour market, , (2003), Employment Outlook : Towards more and Better , Phelps, ES (1996), Wage subsidy programmes: alternative designs i Snower & de la Dehasa, Snower, D (1996), The simple economics of benefit transfers, i Snower & de la Dehasa. (2006), Live Longer, Work Longer, Ageing and Employment . Tjänster som utförs i hemmet samt vissa tjänster samt vissa externa tjänster, exempelvis tvätteritjänster och transport av barn till och från dagis eller motsvarande. nr 98 stöder kollektivavtal; sociala stadga skyddar rättigheten att sluta kollektivavtal och strejkrätten. Se Employment Outlook (1999) och Employment Outlook (2004) för en översikt av relevanta studier. Bruun, N & , J (2002), arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv, DS 2002:56, . , T M & Svarer, M (2006) Flexicurity den danska arbetsmarknadsmodellen, Ekonomisk Debatt, årgång 34, nr 1, s. 1729. Se Employment Outlook (1999) och Employment Outlook (2004) för en översikt av relevanta studier. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2006), Budgetunderlag för 2007-2009 för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, dnr 2006/375 A1. Bilaga 14 till LU 2003/04. Minskade marginaleffekter i skatte- och bidragssystemen, rapport till . , M, och , H (2005), Kvinnors sjukskrivning En studie om riskfaktorer för långtidssjukskrivning, arbetsrapport, , . Eissa, N, Kleven, H & , C (2005), Welfare Effects of Tax Reform, and Labor Supply at the Intensive and Extensive , , , G & Salomäke, A (2001), Reforms in tax-benefit systems in order to increase employment in the EU, European Commission Economic paper, nr 160 och , R (2000), The Impact of Tax and Welfare Policies on Employment and unemployment in Countries, IMF Working Paper No. 00/164. T.ex. Eissa, N, Kleven, H & , C (2005), Welfare Effects of Tax Reform, and Labor Supply at the Intensive and Extensive , The Policy and Labor Market Performance , , JV (2002), Skattereformer: Dynamiske effekter og fordelingskonsekvenser, Nationaløkonomisk tidsskrift, vol 140, s. 112128, Heckman, J (2001), What Has about Labor Supply in the Past Twenty Years?, AEA Papers and Procedings, vol 83, nr 2, s.116121. , J (2005), Alla behövs Blott arbetsmarknadspolitik skapar inga nya jobb, . , R, , B & Topel, R (2006), Att reformera välfärdsstaten: Amerikanskt perspektiv på den svenska modellen, SNS-förlag, s 115. (2005), Economic Surveys: . Se t.ex. , AB (1999) The economic consequences of rolling back the welfare state, , , S, & Sessions, JG (1996) The Economics of Absence: Theory and Evidence, , vol 10, s. 2353, Barmby, TA, Ercolani, MG, & Treble JG (2002), Sickness Absence: An International Comparison, , vol 112, s. 315331, Bonato, L & Lusinyan, L (2004) Work Absence in Europe, IMF Working Paper, Lundholm, M (2000) Försäkring, i Dufwenberg, M, , M-L & Lundholm M, Tillämpad mikroekonom, . T.ex. Abbring, J, van den , , J (1998), The Eect of Sanctions on the Transition Rate from Unemployment to Employment, Working Paper, , , , J, , P, , , J (2002), with Monitoring and Sanctions, IFAU-Working Paper 2002:21, , J, P, Sadreieh, , J C (2004), Experiments on unemployment Benefit Sanctions and , nr 1000, , P, Rosholm, M & Svarer, M(2003), The response of youth unemployment to benefits, incentives, and sanctions, , vol 19, s. 301306, Lalive, R, van Ours, J & Zweimüller, J (2002), The Eect of Benefit Sanction on the Duration of Unemployment, Discussion Paper, nr 3311, eller van den , G, van der Klaauw, (2004), Punitive Sanctions and the Transition Rate from Welfare to Work, , vol 22. (2005), Arbetslöshetsförsäkringen kostnad och effektivitett, RIR 2005:3. (1998), Availability criteria in selected OECD-countries, nr 6. (2005), Economic Surveys: . (2002) Den svenska sjukan sjukfrånvaron i åtta länder, rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, DS 2002:49, . Hesselius, P, , P & , L (2005), Monitoring sickness insurance claimants: evidence from a social experiment, IFAU-working paper, nr 2005:15. , K, , P-A, Harkman, A & , B (1996), Unemployment Duration, Unemployment Benefits and Labour Market Programs in , , vol 59, , B (1998), in Theory and Practice, , vol 100, , B & , P (2004),Hur ser en optimal arbetslöshetsförsäkring ut?, Ekonomisk Debatt, årgång 32, nr 4, , B & , A (2001), Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik, Rapport 2003:6, IFAU, , Krueger, AB & , BD (2002), Labour Supply effects of social insurance, NBER-Working paper, nr 9014. , D (2001a), Short-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 19861991, Working Paper in Economics, nr 46, , , , D (2001b), Long-term Absenteeism to Sickness: The Swedish Experience, 19861991. Working Paper in Economics, nr 47, , , Arai, M & , P (2001), Incentive and Selection in Cyclical Absenteeism, FIEF Working Paper Series No. 167, Henrekson, M & , M (2004), The Effects on of Changes in the , vol 22, s. 87113, , P & , M (1996), Do Economic Incentives Affect Work Absence? , , vol 59, s. 195218, , P & , M (2002), Assessing the Effect of Public Policy on Worker Absenteeism, , vol 37, s 381409, (2004). Sjukskrivning orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt, , P (2002) Reporting : Are Sporting Events Contagious?, , , Research Paper in Economics 2002:4. IAF (2005), Tillämpning av regelverket för lämpligt arbete. Delrapport med utgångspunkt från de individuella handlingsplanerna, . Första gången detta inträffar kan ersättningen sänkas , nästa gång och om det inträffar en tredje gång upphör rätten till ersättning helt. Då måste den arbetssökande uppfylla ett nytt arbetsvillkor innan hon eller han kan få ersättning igen. Reglerna anger dessutom att den som själv sagt upp en anvisad anställning eller avbryter en arbetsmarknadsåtgärd utan giltig anledning kan bli helt avstängd från ersättning i högst . Om detta dessutom sker under samma ersättningsperiod kan rätten till ersättning upphöra helt. AMS (2003), Arbetslöshetsersättning Ekonomiskt stöd för dig som är arbetslös. , B (1996), Arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshet, Ekonomisk Debatt, Årg. 24, nr5. Se PM från Dnr 2004:1424. //Uppdatera efter ny .// Sjuk eller ledsen Samtal om socialförsäkring nr 7, , 2006. Se exempelvis Rehabilitering ett långt lidandes historia, Samtal om socialförsäkring Nr 10, , 2006. Vad säger ekonomerna? En forskningsöversikt, Samtal om socialförsäkringen Nr 9, , 2006. (2005) Rapporten utan återvändo, RiR 2005:14. Flexjob, Det Centrale Handicapråd och , , Först räknas en reduceringsinkomst ut som består av 100procent av förtidspensionen och eventuell kapitalinkomst och 80procent av eventuell lön och tjänstepension. I det här fallet blir reduceringsinkomsten 47640+0,8* 108000=134040 Sedan dras även fribeloppet på 2,4 prisbelopp bort, dvs. Kvar blir en reduceringsinkomst på 38760. Bostadstillägget skall sedan reduceras med 62procent av reduceringsinkomsten upp till ett prisbasbelopp och med 50procent av resten av reduceringsinkomsten. I det här fallet är reduceringsinkomsten mindre än ett prisbasbelopp och reduceringsbeloppet =0,62*38760=24 031. Det maximala bostadstillägget på 0,91*4500*12=49140 skall alltså reduceras med 24031. Kvar blir ett bostadstillägg på . SOU 2005:73, Reformerad föräldraförsäkring, och Budgetpropositionen (2005/06:1), Fördelningen av resurser mellan kvinnor och män, bilaga 3. Thoursie, A, (2005) Föräldraförsäkringens effekter på sysselsättning och löner olika för kvinnor och män?, bilagedel till Betänkande av , SOU 2005:73. , M, och , H (2005), Kvinnors sjukskrivning En studie om riskfaktorer för långtidssjukskrivning, arbetsrapport, , . IMF (2005) Supply in : Selected Issues och (2005), Economic Surveys: , Country Reviews. (2006), Från byråkrati och monopol till patientmakt och mångfald. Dessa intäkter från ändrat beteende är inte medräknade i budgetförslag. Se t.ex. , A & , HE (1997), Försäkring och trafiksäkerhet, VTI rapport 415, . DS 2005:39 Bostadsfinansiering, s. 15. (2005). Interdependencies in the Dynamics of Firm Entry and Exit. Working Paper 28. for Science and Innovation Studies (CESIS). (2006a). Patterns of Entry and Exit in Industrial Sectors in . I , K. Entry and Exit in Swedish Industrial Sectors. (2006b) Den offentliga sektorn och nyföretagandet Nya villkor för nyföretagande och sysselsättning i skola, vård och omsorg. , A (2005), Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster, Specialstudie nr 7, , . Till exempel Eissa, N, Kleven, H och , C (2005), Welfare Effects of Tax Reform, and Labor Supply at the Intensive and Extensive , The Policy and Labor Market Performance , och , JV (2002), Skattereformer: Dynamiske effekter og fordelingskonsekvenser, Nationaløkonomisk tidsskrift, vol 140, s. 112128, Heckman, J (2001), What Has about Labor Supply in the Past Twenty Years?, AEA Papers and Procedings, vol 83, nr 2, s.116121 samt (2005) , Economic Surveys. T.ex. , J (2000). Benefits and Labor Supply, , 2000, vol. 108, no. 6, , P och , M (2004), Moral hazard and sickness insurance. IFAU Working Paper 2004:10, Lantto, K (2004), Sjukpenningreformen 1998 och ökningen i sjukfrånvaron , opublicerat manuskript, , A (2003), Varför är svenskarna så sjuka?, , , H och Sellin, P (2003), The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: Approach, Riksbank working Paper Series 152, Dnr 2004:1628, , M (2003). Varför är svenskarna så sjuka?, , 2003:2237 och 2004:605, SOU2004:19 bil 14, , K, , B och Vejsiu, A (2001),Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s, , III, 766790. , B and , A-S (1995), Progressive Taxation, Wage Setting and Unemployment Theory and Swedish Evidence, Tax Reform Evaluation Report No. Nickell, S (2003), Employment and Taxes, speech, .