ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ385 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra träbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen, inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan och därmed skapa svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattefabriker med råvara. utgör i kombination med träbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 2002:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselssättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än träbränslen. som förbränns ger visserligen ifrån sig en del negativa växthusgaser men i mycket mindre omfattning än en obruten förmultnande torvmosse som avger 25 gånger mer per jämförbar molekyl. Det är med andra ord utomordentligt bra för miljön att vi bryter och förbränner torv i stället för att låta metangasproduktionen från förmultningsprocesserna i obrutna torvmossar fortgå obehindrat, vilket också alla som utrett och studerat frågan vet sedan gammalt. Därav följde också att torv gavs en viktig roll i handeln med elcertifikat. Däremot har torven erhållit en motsatt behandling i handeln med utsläppsrätter där den betraktas som tillhörande de fossila bränslen som bidrar till växthuseffekten och därmed beläggs med en särskild utsläppsrättsavgift, något som riskerar att torven konkurreras ut av det mycket mer förorenande kolet. Denna behandling av torven i de två parallella systemen skapar också planeringssvårigheter för landets värmeverk. bör utnyttja den möjlighet som står till buds för ett tillfälligt undantag i handeln med utsläppsrätter enligt EU-direktivets artikel 27, rubricerad Tillfälligt undantag för vissa anläggningar där medlemsstaterna ges möjlighet till så kallat opt out t.o.m. , vilket skulle kunna innebära att torv ges ett undantag i fram till dess att andra växthusgaser analyserats och endera införts eller avförts ur handelssystemet.
mot · GU02MJ386 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökat inflytande för kommunerna vad det gäller strandskyddsbestämmelserna. Strandskyddet finns för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom skyddar viktiga delar av miljön. Nuvarande lagstiftning har dock brister. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer är flera än antalet invånare. Eftersom förhållandena ser så pass olika ut från region till region bör det lokala inflytandet vara större. Kommunerna har ansvar för den långsiktiga planeringen och användningen av mark och vatten genom översikts- och detaljplaninstrumenten. De har den helhetsbild som krävs. Kommuner i glesbygd måste då kunna få ökade möjligheter att tillgodogöra sig områden som omfattas av strandskyddsbestämmelserna.
mot · GU02MJ387 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara . inrättades och har det övergripande ansvaret för att säkerställa djur ett gott skydd. Innan inrättande var ansvaret för djurskyddsfrågorna delat på och , vilket ibland kunde skapa viss otydlighet. har dessutom som sitt uppdrag att främja lantbruket, vilket kunde skapa osäkerhet då deras olika uppdrag ibland kom i konflikt med varandra. har alliansen meddelat att de avser att avveckla till . Därmed riskerar vi att återigen skapa ett otydligt och svårkontrollerat system för att ta till vara djurs rättigheter och kontrollera att djurskyddslagen efterlevs. Med anledning av ovanstående bör bevaras.
mot · GU02MJ388 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda jakt på fåglar som fötts upp enbart för ändamålet. I förekommer det att fåglar föds upp i fångenskap för att placeras ut och sedan skjutas av jägare. Den här jaktformen har alltså ingenting med populationsreglering att göra. Det handlar om en ren nöjesverksamhet där fåglar utsätts för lidande och död helt i onödan. Därmed bör denna oacceptabla jaktform skyndsamt förbjudas. Den lever inte upp till de djuretiska krav som man bör leva upp till.
mot · GU02MJ389 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den svenska agronomutbildningen även måste vara jämförbar med motsvarande svenska och europeiska universitetsutbildningar och att agronomernas utbildningstid därför måste förlängas. Bolognaprocessen är ett europeiskt samarbete kring högre utbildning som omfattar 45 länder. Tanken är att de högre utbildningarna ska harmonieras och bli jämförbara i hela EU. Processen som startade har haft tre övergripande mål: att främja rörlighet, att främja anställningsbarhet, att främja konkurrens- och attraktionskraft som utbildningskontinent. För att anpassa sig till Bolognaprocessen kommer de flesta längre svenska utbildningar nu att bli femåriga. Det gäller till exempel civilingenjörs-, jägmästar- och hortonomutbildningen men märkligt nog inte agronomutbildningen, som ju är likvärdig de andra nämnda utbildningarna. Självklart måste nu agronomutbildningen förlängas på motsvarande sätt så att inte den svenska agronomutbildningen kommer att få lägre status än andra likvärdiga universitetsutbildningar i och , så att inte studentutbyte försvåras och agronomer hindras att arbeta utanför landet och så att inte utbildningskvaliteten urholkas till följd av att studenter väljer andra utbildningar som faktiskt kan förverkliga de attraktiva målen i Bolognaprocessen. En förlängd agronomutbildning är mycket viktig också för de stora och spännande utmaningar som står inför, inte bara inom livsmedelssektorn utan även inom den biobränslebaserade energisektorn och den framväxande miljötekniska marknaden. Inom samtliga dessa områden kommer bl.a. agronomer och deras kompetens att ha en mycket stor betydelse.
mot · GU02MJ392 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på restaurangidkare att tillhandahålla toaletter även ska gälla ägare till livsmedelsaffärer. Alla människor har rätt till ett gott och värdigt liv. Till detta hör möjligheten att vistas och röra sig fritt i samhället. Offentliga toaletter som kan användas av alla är en av förutsättningarna för att möjliggöra detta. I de flesta mataffärer saknas offentliga toaletter. Affärerna är mer glest placerade och har en större yta, och om man på grund av sjukdom eller av helt naturliga orsaker blir i akut behov av en toalett är det svårt att finna en sådan i våra affärer. Den enskildes rörelsefrihet inskränks. Restaurangidkare är skyldiga att tillhandahålla toaletter, och samma krav bör gälla för livsmedelsaffärer. Det är ett primärt behov som hjälper människor med funktionshinder att klara vardagen bättre men även avsevärt förbättrar tryggheten för alla människor.
mot · GU02MJ393 · 2006-10-29 00:00:00 — Storstadsregionen och gröna näringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en politik för öppna landskap i Stockholms- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att kunna utveckla företag som finns inom områden för riksintressen. Tänk Stockholms- och omgivet av ett igenväxt landskap eller utan gröna lungor. Det skulle vara ett grundskott mot de värden som oerhört många ser som en självklar del av vår storstadsmiljös livskvalitet. Till den räknas inte bara den bebyggda staden med alla kvaliteter den har, utan också det omgivande landskapet. För många är det en källa till lugn, rekreation och livskvalitet. Det är något som har extra stor betydelse för alla oss som lever i storstadsmiljön. Det är därför med stor oro som jag har tagit del av rapporter som kommer från som talar om att så mycket som av åkermarken i slättbygder kommer att tas ur bruk. Detta beror på att lönsamheten i det svenska jordbruket försämras så kraftigt. Bakom betade skogsbryn och öppna slätter finns en bonde som kämpar för en lönsamhet i produktionen. Det är de gröna näringarna som håller odlingslandskapet i hävd. Om politiken inte skyndsamt läggs om, riskerar många av våra jordbruksföretag att upphöra. För varje bonde som tvingas sluta går en del av vår odlings- och landsbygdskultur i graven. För varje bonde som tvingas sluta, tappar vi alla en aktiv miljöarbetare. Det är hög tid att se värdet av de gröna näringarna och inse att det handlar om både vår valfrihet som konsument när det gäller livsmedelsförsörjning och vår livsmiljö i storstaden. Självklart handlar det om generella åtgärder för att lyfta av jordbrukets ryggsäck. Det gäller att inte straffa ut det svenska jordbruket genom straffbeskattning. Men det handlar också om att ta fasta på de speciella villkor som gäller för de gröna näringarna i storstadsmiljön med många intressekonflikter. Ett särskilt område är här de hinder för utveckling av företag som följer av att regionen har många riksintressen. Här skulle man i särskild ordning pröva möjligheterna till särskilda servitut som följer fastigheterna. Det handlar även om äganderättens ställning, om intrångsersättningar, om kostnader som följer för det enskilda företaget av att intressekonflikterna är mer komplicerade. Det sistnämnda leder till att myndigheter kan lägga en död hand över företagsutvecklingen under långa utrednings- eller beslutstider. Det kan också handla om kostnader som drabbar den enskilde företagaren som måste forsla bort skrot som dumpas på ägorna. Det finns således skäl att söka utveckla politiken för att åtgärda dessa frågor så att också särskilda hänsyn kan tas till de speciella förutsättningar som gäller för de gröna näringarna i storstadens omland. Detta krävs för att vi ska slippa ett landskap i vår region som består av tistlar och lövsly.
mot · GU02MJ394 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen, inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan och därmed skapa svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattfabriker med råvara. utgör i kombination med trädbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 2002:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselsättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än trädbränslen. Vi anser att torven är en mycket viktig energikälla och bör klassas som ett biobränsle.
mot · GU02MJ395 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbilda herdehundar som skydd mot rovdjursangrepp på boskap. Debatten om rovdjurens vara eller inte vara rasar i . Det är viktigt att behålla en livskraftig stam av olika rovdjursarter med såväl samhällelig som statlig nolltolerans mot tjuvjakt på varg, lodjur och björn som skyddet för tamboskap bör öka. Utöver finansiellt stöd för förbättrade stängsel och mer effektiva inhägnader bör också nya grepp testas. I många länder har s.k. herdehundar skyddat tamboskap och används fortfarande framgångsrikt. På den afrikanska kontinenten skyddar anatoliska herdehundar boskapen från geparder. Samma typ av kraftiga hund nyttjas för samma ändamål i där den patrullerar runt fårhjordar. Några vanliga vakthundsraser som används utanför för att vakta tamdjur utöver denna är den italienska maremmano-abruzzeze och kaukasisk herdehund. Enligt Viltskadecenter kan vakthundar användas för mindre fårflockar om fåren håller ihop. Metoden bygger på att hunden ser, hör eller känner lukten av ett rovdjur och sedan ger skall eller jagar bort djuret i fråga. För att detta ska fungera krävs öppna betesmarker så att hundarna upptäcker rovdjuret . Metoden fungerar bäst i flockar som inte överstiger 100 till 200 får. Viltskadecenter har även inlett ett samarbete med Världsnaturfonden (WWF) som stöttar liknade projekt i med andra hundraser. Även och har visat stort intresse. () har kommenterat användningen av herdehundar mot rovdjursangrepp i ett remissvar till . Där framhävs de internationella erfarenheter som finns som SKK påpekar att det saknas nödvändiga träningsmetoder i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02MJ396 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att möjlighet bör finnas från svensk sida att delta i praktiskt motiverad forskning och utvecklingsarbete beträffande den spanska skogssnigeln. Sedan ett tiotal år har den spanska skogssnigeln (lusitanicus) etablerat sig i och sprider sig successivt. Genom att vara nykomling i landet har den ännu inga naturliga fiender som bidrar till att begränsa dess förökning och spridning. Den har därigenom blivit en mycket allvarligare skadegörare än inhemska arter av sniglar och landlevande snäckor. Det gäller främst i privata trädgårdar, men drabbar även yrkesmässig odling. I den del av som är starkast hemsökt är spanska skogssnigeln nu ett så stort problem att den allvarligt inskränker på möjligheten att odla många trädgårdsväxter. Enligt uppgift har den nya arten även korsat sig med den inhemska skogssnigeln, vilket bedöms medföra risk för att den nya snigelkorsningen kan bli härdigare och invadera även nordliga delar av landet. Detta i kombination med mildare vintrar väntas medföra att spanska skogssnigeln fortsätta att sprida sig i landet och även blir vanligare i områden med begränsad förekomst. Det medför att de omvittnade problem som främst finns i sydvästra kan förväntas sprida sig till stora delar av landet. Den nya snigeln förökar sig snabbt. Den trivs främst i parker och privata trädgårdar, där den finner både riklig föda och goda förutsättningar att gömma sig och att övervintra. Det är miljöer där kemisk bekämpning med effektiva gifter inte förekommer och inte heller tillåts. ställdes en fråga i till jordbruksministern om vad regeringen gör för att begränsa problemen med den spanska skogssnigeln. I det svar som gavs av statsrådet hänvisades till att problemen bäst kan lösas lokalt. Det är naturligt att en ny art som på detta sätt etablerar sig i landet och successivt blir allt större problem uppmärksammas i forskningssammanhang. Det är angeläget att levnadsförhållanden, spridningssätt, naturliga fiender, möjliga skyddsåtgärder etc. kartläggs. Vad som skett är att man från forskarhåll begränsat sig till att samla uppgifter om spridningen av den för nya arten, medan medel inte kunnat uppbringas för utvecklande av praktiska åtgärder. är inte ensamt om att ha drabbats av den nya snigeln, utan den förekommer även i andra nordvästeuropeiska länder. Där har forskningsprogram initierats för ett bredare och djupare studium av förekomst, fortplantning och tänkbara fiender. Svenska forskare har inbjudits att medverka i projektet, men har tvingats avböja därför att det saknas möjligheter att få bidrag för denna typ av praktiskt motiverad forskning. När resultat redovisas utomlands är det därför exempelvis tänkbart att den bekämpningsstrategi som föreslås inte kan tillämpas i därför att just den naturliga fienden inte finns här eller dess förekomst är okänd. Det är därför angeläget att man från svensk sida kan delta i internationella projekt av detta slag. Alternativt måste medel finnas för nationellt utvecklingsarbete eftersom ingen alternativ finansieringsmöjlighet kan uppbringas.
mot · GU02MJ397 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av ett mer dynamiskt strandskydd. Dagens strandskyddsbestämmelser brister i legitimitet i stora delar av vårt land. Trots att bestämmelserna är desamma för hela landet har tillämpningen lett till en överexploaterad strandnära bebyggelse i vissa delar av landet, exempelvis kusten i , på och delar av skånska kusten. Detta visar att det på vissa håll, särskilt i tätt befolkade delar av landet finns behov av ett strandskydd för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Vi anser emellertid att den utformning som det generella strandskyddet har är föråldrat samt försvårar för många kommuner att få en välbehövlig inflyttning. Nuvarande lag ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset att bevara och behovet av att skapa utveckling. Framför allt gör lagen ingen skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer är flera än antalet invånare. Befolkningsutvecklingen i vissa delar av har varit och är ett stort problem. Det är därför angeläget att goda krafter samverkar för att trenden ska vändas. Det är också viktigt att bättre förutsättningar ges och prövas när det gäller möjligheten till ett strandnära boende, som för många är det avgörande när man vill flytta till vårt län. Möjligheten kan också i hög grad bidra till ett icke oväsentligt kvarboende, en nödvändighet för många glesbygdskommuner. Med tanke på de svårigheter och de restriktioner som nuvarande strandskyddslag medför, anser vi att en översyn bör göras som syftar till ett flexiblare regelverk som utgår från regionala och lokala prioriteringar. För många av våra kommuner är detta en möjlighet till inflyttning och utveckling och därmed en viktig överlevnadsfråga.
mot · GU02MJ398 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt centralt register över individer som har djurförbud bör införas. Djurplågare i kommer alltför lätt undan i den svenska byråkratin. har vi i svenska medier kunnat läsa om särdeles grymma former av djurplågeri t.ex. när flera hundra gravt vanvårdade hundar blev omhändertagna på . Detta kunde ske trots att ägaren hade kennelförbud m.m. Det är med nuvarande slapphänta kontrollmekanismer fullt möjligt att sätta djurplågeri i system utan att någonsin bli bestraffad. Kriminella djurägare med djurförbud skaffar sig kontinuerligt nya djur genom att flytta till annan ort eller låta annan familjemedlem stå som ägare till djuren. Dagens långa handläggningstider för att få ett eventuellt djurförbud till stånd och det faktum att det är ytterst svårt för en myndighet att få information om personer med djurförbud när de ska dela ut tillstånd för djurverksamheter visar på det akuta behovet av en lagändring. Ett centralt register över svenska djurplågare med djurförbud bör utarbetas, vilket skulle underlätta arbetet för berörda myndigheter och bespara många djur onödigt lidande på grund av stelbent byråkrati. Vi kan inte ha ett system som sanktionerar djurplågeri bara för att myndigheter inte samarbetar.
mot · GU02MJ399 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i strandskyddslagstiftningen som syftar till att strandskyddet ska differentieras. Det är viktigt att det generella strandskyddet bevaras i , detta för att stärka allmänhetens tillgång till stränder och strändernas naturvärden. är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas i exempelvis delar av eller andra attraktiva kustområden runt är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade eller mindre attraktiva kustområden. Ett problem i den nuvarande strandslagstiftningen är bristande legitimitet, främst på grund av att samma bestämmelser gäller för alla slags stränder, oavsett ianspråktagande och bebyggelsetryck. Strandskyddet är inte tillräckligt i vissa delar av landet som det är alltför strikt i andra. Den nuvarande strandskyddslagen ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset av att bevara och behovet av att skapa utveckling. En större flexibilitet i strandskyddslagstiftningen efterfrågas i många glesare bebyggda områden i där tillgången till stränder ofta är god. Glesbefolkade kommuner finns i och Bergslagen, områden med många sjöar och långa strandsträckor som behöver tillväxt. Det är angeläget att vända trenden genom att bl.a. ge bättre förutsättningar för användning av dessa resurser. Strandnära boende är en sådan tillgång. Det handlar om att kunna erbjuda attraktiva tomter och med det kunna attrahera flera att flytta till och bo i glesbefolkade kommuner. Regioner och kommuner ska kunna skapa tillväxt och utvecklas utifrån egna resurser och efter egna prioriteringar. Därför finns det anledning att se över om reglerna rörande strandskydd ska utvecklas så att de blir mer flexibla och utgår från regionala och lokala prioriteringar och beslut allt till gagn för lokal och regional utveckling. Förändringen bör gälla alla berörda kommuner, dvs. glesbebyggda områden med särskilt god tillgång på stränder.
mot · GU02MJ400 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livsmedelslagen. Natur- och friluftslivet har ökat i betydelse i den alltmer stressiga och motionsfattiga vardag som många människor lever i . För många människor skänker naturen enorma upplevelser. Sysselsättningar som jakt, fiske, bär och svampplockning har sådan stor livskvalitet att det blir alltmer vanligt att förlägga sin semester ute i naturen. Turismnäringen är en utpräglad småföretagarbransch med stor betydelse för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Framför allt är det turismens potential att skapa en högre servicegrad och därmed flera arbeten på många orter som är betydelsefull. Alltmer småskaliga naturturismföretag startas och har olika specialiteter som de erbjuder en alltmer ökande kundkrets. De är också ett bra komplement till de större och anläggningsbundna aktiviteter som finns på större orter. Det har framkommit att det finns en del hinder för dessa småskaliga turismföretags utveckling och fortsatta existens, däribland livsmedelslagstiftningen som inte är anpassad till småskalig produktion, förädling och hantering av livsmedel. Verksamheten kan exempelvis försvåras av regler som kan handla om att tillreda måltider ute i naturen etc. Livsmedelslagen bör ses över för att bli mer anpassad till olika typer av verksamheter, däribland mer av småskalighet som bedrivs av så många mindre företag.