mot · GU02Sf265 · 2006-10-30 00:00:00 — 5.1Åtgärder mot oegentligheter och felaktigheter5 5.2Regeringens förslag till åtstramningar6 6Generell välfärd ett samhällskontrakt7 6.2Höga tak en förutsättning för starka golv8 Riskerna med att öppna för privatisering och avtalslösningar9 7.1Använd överskott till att förbättra försäkringen11 8Raka rör urholkar tryggheten12 9Europeisk harmonisering av trygghetssystemen12 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligat uppdrag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen utreder frågan om problemet med arbetsgivare som anställer svart arbetskraft och återkommer med förslag till åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generell välfärd som utgångspunkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inkomstbortfallsprincipen som grund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att motverka ökade inslag av privatiseringar genom trafikförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens ansvar för de ekonomiska trygghetssystemen inte ska lämnas över på arbetsmarknadens parter eller på den privata marknaden. begär att regeringen återkommer med förslag om höjning av bostadstillägget i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med förslag om höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eventuellt överskott i socialförsäkringssystemet ska komma de försäkrade till del. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU offensivt bör verka för att den nationella beslutanderätten på det sociala området bevaras även i praktiken. Den svenska välfärdsmodellen har undergrävts , och angreppen mot de offentliga trygghetssystemen blir alltmer intensiva. finns det mer resurser än någonsin i ekonomin och efterfrågan på just välfärdstjänster ökar. Den borgerliga regeringens mantra om att minska bidragsberoendet för att det skall löna sig att arbeta präglar såväl regeringsförklaringen som förslagen i budgetpropositionen . Talet om att den som är arbetslös eller sjukskriven påstås gå på bidrag, och därmed underförstått parasiterar på dem som arbetar, används som ett retoriskt angrepp på det generella välfärdssystemet för att legitimera sänkta ersättningsnivåer och hårdare tag mot sjukskrivna, förtidspensionärer och arbetslösa. Detta grundar sig på en oärlig syn på våra sociala försäkringar. Dessa finansieras genom avstått löneutrymme från löntagarna och tillhör därmed alla invånare som en rättighet inte som välgörenhet, inte som bidrag. Retoriken om fusk och bidragsberoende används för att skyla över de miljardbelopp man vill spara på sjukförsäkringen för att finansiera skattesänkningar och andra borgerliga vallöften. Det handlar om hårdare tag, skärpt lagstiftning och ökad kontroll. Våra offentliga trygghetssystem finns till för att säkerställa att individerna har tillräckliga ekonomiska resurser oavsett livssituation. Konstruktionen av socialförsäkringssystemet bygger på viktiga principer som arbetslinjen, inkomstbortfallsprincipen och principen att de omfattar alla individer. Detta är viktiga principer som skiljer vårt generella system från andra som bygger på grundtrygghet för främst människor med små ekonomiska resurser. Systemet skall ge medborgarna en inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet och liknande, med en angiven lägsta nivå. Individens rättigheter betonas genom att finansieringen och omfördelningen sker via ett progressivt skattesystem och inte genom individuella avgifter eller efter behovsprövning. Det är viktigt att betona att de sociala avgifterna utgörs av den anställdes avstådda löneutrymme. I och med att socialförsäkringen genom inkomstbortfallsprincipen så nära är kopplad till arbetsmarknaden återspeglas den ojämlikhet och ojämställdhet som präglar arbetsmarknaden i försäkringen. Därför är vår kamp för starka sociala försäkringar och att rättvisa och rättssäkra bedömningar skall utmärka utbetalningarna från trygghetssystemen också en kamp för att minska klass- och könsskillnader. Den välfärdsmodell som vuxit fram i har betydande fördelar ur ett feministiskt perspektiv. Framväxten av en stark offentlig sektor var till att börja med en förutsättning för att kvinnor skulle kunna få ett eget förvärvsarbete. En förutsättning för att kvinnor skulle få en egen försörjning genom förvärvsarbete och vid barnledighet föräldraförsäkring, var skapandet av barnomsorg, äldreomsorg, skola och social service. Detta har inneburit att kvinnor kunnat avlastas från tidigare arbetsuppgifter. Kombinationen av en aktiv arbetsmarknadspolitik med full sysselsättning som mål, rättigheter kopplade till individen och större samhällsansvar för barnomsorg har varit viktig för kvinnors självförsörjning. Vi i ser som en av våra mest prioriterade uppgifter att värna denna modell om generell välfärd. Vi kämpar för att alla skall ha rätt till ekonomisk trygghet vid inkomstbortfall på grund av sjukdom, arbetslöshet, ålderdom eller föräldraskap. Vi är övertygade om att de brister som går att finna inom dagens socialförsäkringssystem kan hanteras och vid behov reformeras inom ramen för den offentliga välfärdspolitiken. tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen en utredning med uppdrag att analysera och lämna förslag till en reformering av sjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen, rehabiliteringsersättningen samt den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningen med pensionssystemet som förebild. Utredare blev den tidigare generaldirektören på dåvarande , , som alltså fått uppdraget att utreda den verksamhet hon varit ansvarig för. var för övrigt Socialdemokraternas representant i pensionsarbetsgruppen och därmed också en av huvudkonstruktörerna bakom pensionssystemet. I direktiven till utredningen (dir. 2004:129) anges att de grundläggande principerna för systemet inte skall omprövas. Detta säger sig den nuvarande regeringen också vilja värna. I regeringsförklaringen sägs att välfärden skall vara gemensamt finansierad och fördelas efter behov och att regeringen vill säkra en solidariskt finansierad välfärd för alla. Vi ställer oss frågande till dessa ambitioner. skall utredningen när den presenterar sitt slutbetänkande lämna förslag som handlar om ett ökat inslag av egenavgifter och avtalslösningar, precis som är gällande i det nya pensionssystemet. Det övergripande syftet sägs vara att skapa ett system som är mer ekonomiskt robust och mindre beroende av konjunkturen. Med detta avses systemets känslighet bl.a. för skenande sjukkostnader att minska. Vidare är tanken att man skall öppna för att lägga socialförsäkringarna utanför statsbudgeten, exempelvis i en egen buffertfond. Samma lösning återfinns i pensionssystemet, som härigenom gjorts oberoende av politiskt inflytande. Den nuvarande borgerliga regeringen har i sin regeringsförklaring och i budgetpropositionen tydligt angivit tonen för vad man tänkt sig angående socialförsäkringarna. Förutom en rad genomgripande inskränkningar och neddragningar inom socialförsäkringsområdet, vilka vi kommer att argumentera mot längre fram i denna motion, slår man också fast att socialförsäkringssystemet skall reformeras enligt ovanstående politiska utgångspunkter. En parlamentarisk utredning skall nu tillsättas för att fullfölja detta avgörande systemskifte. är mycket kritiskt till detta. Vi kommer i det följande att redogöra för vår syn på socialförsäkringssystemet och argumentera för behovet av att värna försäkringens grundläggande principer genom att förbättra systemet inifrån, i stället för att genomföra ett systemskifte som angriper den bakomliggande ideologin i våra socialförsäkringar. har arbetslivet, inte minst i offentlig sektor, genomgått radikala förändringar. Personalpolitiken har prioriterats ned i kommuner och landsting, som åtskilliga miljarder har sparats. Konsekvenserna av detta visade sig redan efter 90-talets första hälft. Åren 19922002 ökade antalet långtidssjukskrivna kraftigt, framför allt bland kvinnorna. I samma takt ökade sjuknärvaron och övertidsarbetet, och stressrelaterade sjukdomar slog igenom i statistiken med full kraft. Arbetet med att komma till rätta med dessa problem borde koncentreras på att undanröja orsakerna till att människor far illa i dagens arbetsliv och att försöka ge dem som drabbats så goda förutsättningar som möjligt att komma tillbaka till arbetslivet. Det handlar om insatser för ett rymligt arbetsliv och för rehabilitering. I stället har debatten kommit att fokusera på fusk och överutnyttjande av socialförsäkringarna och på åtgärder för hårdare tag mot sjukskrivna. Att basera åtgärdsprogram och utredningsdirektiv på en bild av det fuskande folket skapar ett samhällsklimat där kontroll och misstänkliggörande breder ut sig. Fuskdebatten används som ett retoriskt angrepp på det generella välfärdssystemet och för att legitimera försämringar för sjuka och arbetslösa. Det handlar både om sänkta ersättningsnivåer och om att försvåra sjukskrivningsprocessen. Det är många som bidrar med bränsle till denna hetsjakt. Trots det bristande underlaget vad gäller fuskets omfattning har det satsats stort på kampanjer där sjukskrivna utmålas som arbetsskygga fifflare. Andra väljer att utmåla invandrade som särskilt fuskbenägna. är övertygat om att det samhällsklimat av kontroll och misstänkliggörande som riskerar att breda ut sig i efterverkningarna av denna häpnadsväckande debatt är ett betydligt mer allvarligt hot mot samhället än fusket i sig. I jakten på att nå målet att halvera sjukfrånvaron ifrågasätter dessutom allt oftare de sjukintyg som behandlande läkare skriver. Detta har medfört att tusentals personer förlorat sin ersättning. Redan sjuka och svaga riskerar att skadas allvarligt. hårdnande attityd har också medfört att personer hamnar mellan stolarna och avvisas från arbetsförmedlingen som säger att de är för sjuka för att söka jobb, som nekar dem sjukpenning. Vi lyfter denna problematik i en särskild motion: Rätten att inte hamna mellan stolarna. 5.1Åtgärder mot oegentligheter och felaktigheter Förekomsten av oegentligheter i våra gemensamma trygghetssystem är i sig en kränkning mot och riskerar att underminera det generella välfärdssystem som omfattar oss alla. blev det möjligt för , CSN och a-kassan att öka det inbördes informationsutbytet på elektronisk väg i syfte att förebygga oegentligheter, öka effektiviteten och förbättra servicen. Denna möjlighet har ytterligare förstärkts genom åtgärder vidtagna av den tidigare regeringen. Av ännu större vikt är emellertid att förbättrar sin uppföljande verksamhet. Därför bör regeringen i regleringsbrev förtydliga detta uppdrag till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man avser vidta vad man benämner som kraftfulla åtgärder mot fusk med ersättningar och bidrag. Dessa åtgärder antas sammantaget kunna ge en besparing på . avvisar dessa åtgärder och vi avvisar i vår budgetmotion om utgiftsområde 10 den besparing som regeringen anger på 20072009. Besparingen är mycket oklart definierad i budgetpropositionen. Eventuella effektiviseringar och hantering av felaktiga utbetalningar som kan genomföras inom sjukförsäkringen skall inte användas till besparingar på utgiftsområdet. Utrymme måste finnas för att även förbättra tillämpningen av regelsystemet så att det finns utrymme för mer rättssäkra och rättvisa bedömningar. En del av de oegentligheter som det här är fråga om rör den s.k. svarta arbetskraften, t.ex. individer som uppbär sjukersättning och trots det förvärvsarbetar. Den typen av oegentligheter skulle inte existera om det inte finns skrupelfria arbetsgivare som skapar en efterfrågan på svart arbetskraft. Dessa arbetsgivare gör sig skyldiga till brott genom att de inte betalar in skatt eller socialavgifter på lönesumman, något som i förlängningen är till skada för den försäkrade. Till exempel betalas det inte in några avgifter till pensionssystemet, vilket leder till en låg pension. Efterfrågan på svart arbetskraft måste strypas. Att det finns arbetsgivare som är beredda att hänsynslöst utnyttja människors utsatthet för att slippa betala riktiga löner kräver kraftfulla åtgärder. Regeringen bör därför utreda frågan om problemet med arbetsgivare som anställer svart arbetskraft och återkomma med förslag till åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Regeringens förslag till åtstramningar Vid sidan av de åtgärder man föreslår inom ramen för denna fuskbekämpning aviserar regeringen också kommande regelförändringar, bl.a. om att ge arbetsgivarna rätt att begära in sjukintyg från första sjukdagen och om att tydliggöra individens skyldigheter vid rehabilitering. Man föreslår också en förändring av målet med politikområdet för Ekonomisk ersättning på grund av ohälsa för att betona arbetslinjen och individens ansvar samt en rad åtgärder för att strama upp politikens riktlinjer vid sjukskrivningar och bedömning av s.k. diffusa diagnoser m.m. Vi avvisar dessa förslag och menar att regeringens inslagna väg är en symbolpolitik som enbart handlar om att ställa hårdare krav på sjukskrivna. Vi i vill understryka att våra gemensamma medel inte skall användas till panikåtgärder som leder oss in i ett kontrollsamhälle eller till att förödmjuka sjuka och arbetslösa. Kraften skall ägnas åt att stärka försäkringen. Våra insatser måste riktas mot att människor skall bli friska. Regeringen föreslår en sänkning av taket i sjukförsäkringen till 7,5 basbelopp i syfte att stimulera till arbete. menar att det är av avgörande vikt att de flesta, även personer med medelhöga inkomster, skall omfattas av inkomstbortfallsprincipen vid sjukdom och föreslår att taket i sjukförsäkringen skall ligga kvar på 10 basbelopp. Regeringen föreslår också en sänkning av sjukpenningen genom att en ny beräkningsgrund för SGI på 0,989 införs, detta införs, enligt regeringen, i avvaktan på att utformning av regelförändringar angående historisk SGI skall färdigställas. Som argument anges, förutom att försämringar för sjukskrivna utan närmare motivering antas stimulera till arbete, också att minska risken för bedrägeri. avfärdar både förslaget och dess motiveringar och menar att det saknas grund för regeringens antagande om att det skulle leda till något annat än att skärpa livsvillkoren för sjukskrivna. Vidare avvisar vi regeringens förslag om att sänka sjukpenningen för arbetslösa från /dag till /dag. Vi avvisar ovillkorligen regeringens syn på att försämringar i trygghetssystemen för sjuka och arbetslösa skall leda till stärkt närvaro på arbetsmarkanden. avvisar dessa föreslagna nedskärningar inom sjukförsäkringen och anvisar medel för detta i vår budgetmotion för utgiftsområde 10. Regeringen föreslår dessutom, med avsikt att försämra de ekonomiska villkoren för personer med sjuk- och aktivitetsersättning i syfte att motivera till förvärvsarbete, att pensionsrätten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning reduceras genom att antagandeinkomsten sänks från . Förslaget innebär att personer med sjuk- och aktivitetsersättning kommer att få en sänkt ålderspension. avvisar detta förslag och vi tillskjuter i vår budgetmotion för utgiftsområde för detta ändamål. 6Generell välfärd ett samhällskontrakt Det offentliga välfärdssystemet är så konstruerat att det bidrar till en solidarisk omfördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, mellan lågavlönade och högavlönade och mellan olika perioder i individernas liv. Omfördelningen sker genom skatter och avgifter, och konstruktionerna varierar mellan olika delar av socialförsäkringen och de socialpolitiska förmånerna. Denna strävan efter solidarisk omfördelning är synnerligen viktig i ett samhälle som på allvar strävar efter att minimera skillnader på grund av klass och kön. värnar om en gemensam och solidarisk sektor, grundad på principen av var och en efter förmåga, åt var och en efter behov. Det ekonomiska offentliga trygghetssystemet är alltså ett av våra redskap för att utjämna klass- och könsskillnader och för att fördela resurser över livet. Ekonomiska resurser skall komma alla invånare till del som en rättighet inte som välgörenhet. För kvinnor innebär det ett minskat ekonomiskt beroende av enskilda män. För arbetstagare leder systemet till en mildrad beroendeställning gentemot enskilda arbetsgivare och till en stärkt möjlighet att byta arbete och därmed slippa vara livegen. En av grundtankarna bakom den generella välfärdspolitiken är att de olika delarna verksamheterna, socialförsäkringssystemet enligt inkomstbortfallsprincipen, det generella bidragssystemet och de behovsprövade insatserna skall ses som fristående men kommunicerande kärl. Det ekonomiska trygghetssystemet är, på samma gång som det är nödvändigt för den enskildes ekonomiska trygghet, också avgörande för hela samhällsekonomins funktion och därmed för alla medborgares välfärd. Utmärkande för det ekonomiska trygghetssystemet är att många individers riskpremier samlas ihop genom skatte- och avgiftssystem, för att sedan kunna finansiera ersättningar till individer vid situationer som inte drabbar alla lika och . Stabila offentliga ekonomiska välfärdssystem skapar trygga människor, som på ett bra sätt kan tillvarata sina livsmöjligheter. Genom att föra en politik för full sysselsättning och värna det ekonomiska trygghetssystemet skapar vi ett mer rättvist och solidariskt samhälle. Därför bör regeringen i de utredningsdirektiv som skall tas fram till den aviserade parlamentariska utredning som skall ta vid där utredning avslutar, ange att värnandet om den generella välfärdmodellen skall vara en utgångspunkt för utredningsarbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inkomstbortfallsprincipen innebär att i stort sett alla, inte bara de fattigaste, omfattas och gynnas av systemet. Därmed skapas en solidaritet även hos samhällets mellanskikt. Med inkomstbortfallsprincipen som kompass måste varje förändring i systemen analyseras så att vi inte omvägen hamnar i ett grundskyddssystem. Det samhällskontrakt som den generella välfärdsmodellen har sin utgångspunkt i förutsätter att t.ex. medelklassen solidariskt och progressivt skall betala till systemet via skatter och sociala avgifter. Härmed skall man som en uppfyllelse av kontraktet också få ut en rimlig del. Detta minskar intresset för och betydelsen av privata lösningar och upprätthåller därmed systemets legitimitet. Eftersom kvinnor har större behov av socialförsäkringarna än män och lågavlönade män större behov än högavlönade blir höginkomsttagare nettobidragsgivare till systemet. Härmed bör han eller hon alltså också få ut sin del när han eller hon är sjuk. Ju fler som är med och betalar för välfärden, desto mer resurser kommer samhället att ha att omfördela och för att garantera inkomstbortfallet. Obligatoriska och generella socialförsäkringar, som är solidariskt finansierade på detta sätt, är en grundbult i den svenska välfärden. Inkomstbortfallsprincipen bidrar också i stor utsträckning till att frigöra medborgarna från de rikas välvilja, välgörenhet och fattigvård. Därför bör regeringen i arbetet med att skapa förbättringar inom socialförsäkringssystemet använda sig av inkomstbortfallsprincipen som grund. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Höga tak en förutsättning för starka golv Den grundläggande tanken och ideologin är att en försäkrad skall kunna få sin standardtrygghet säkrad vid bortovaro från arbetet och att den största delen av befolkningen skall befinna sig under tak för att solidariteten och legitimiteten skall kunna upprätthållas. Om en allt större del av de försäkrade befinner sig i en situation där de dels, via skattesystem och sociala avgifter, skall vara med och betala till den generella försäkringen, dels ser att de inte kan behålla sin standardtrygghet utan tvingas ta privata försäkringar sviktar systemets legitimitet. Därmed sätts också solidariteten på spel. beräknas mer än hälften av de heltidsanställda tjäna mer än taken i sjuk- och föräldraförsäkringen. Detta faktum har redan lett till att en rad fackförbund och enskilda arbetsgivare börjat teckna privata försäkringar för att täcka upp inkomstbortfallet för den enskilda arbetstagaren med inkomster över tak. Det bästa sättet att förhindra att klass- och könsskillnaderna ökar är att se till att alla har något att vinna på att försvara den generella välfärden. Höjda tak är en förutsättning för att vi skall kunna stärka golven. Regeringens förslag om att sänka taket i sjukförsäkringen innebär att antalet personer som inte omfattas av inkomstbortfallsprincipen ökar kraftigt. 30procent av löntagarna skulle med regeringens förslag hamna över taket och därmed få sänkt ersättning. Vi avvisar som tidigare motiverats detta förslag. Riskerna med att öppna för privatisering och avtalslösningar växer marknaden och inslagen av privata försäkringar på socialpolitikens område. Regeringen avser enligt budgetpropositionen att låta den privata trafikförsäkringen ta över den allmänna sjukförsäkringens åtagande i de fall där trafikskador har genererat kostnaden. Bland annat utifrån ett klassperspektiv skulle detta vara en mycket beklaglig utveckling. Människor som kroppsarbetar skulle relativt sett dra på sig mycket högre försäkringskostnader än andra eftersom deras livräntor måste träda in så mycket oftare. Kroppsarbetare har helt enkelt svårare att komma tillbaka i arbete efter svåra olyckor. Retoriken handlar om att öka riskmedvetandet med direkta individuella kopplingar till försäkringskostnaden. Men att på detta sätt privatisera sjukförsäkringen via trafikförsäkringen skulle vara ett sätta att bryta upp en första bit mark för att sedan kunna följa efter med andra speciallösningar för vissa grupper försäkringstagare. Det är inte otänkbart att s.k. riskgrupper som rökare och diabetiker skulle komma att inrymmas i sådana lösningar. avvisar detta förslag och avvisar i vår budgetmotion även det förslag till särskild skatt på trafikförsäkringspremie vilket regeringen räknar med ge tre miljarder i intäkter för staten . Ökad privatisering urholkar jämlikheten i de sociala trygghetssystemen. vill understryka att riskerna med en sådan utveckling kommer att slå mot vissa grupper mer än andra. Det är därför oerhört viktigt att värna den generella karaktären i försäkringssystemen och att motverka ökade inslag av privatisering genom att överlåta ansvar till trafikförsäkringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den utredning som ser över socialförsäkringarna har bl.a. till uppgift att finna öppningar för avtalslösningar för att arbetsmarknadens parter skall ta över en del av ansvaret för socialförsäkringarna. ser definitivt att det är stor risk att nuvarande grunder för socialförsäkringssystemen bryts sönder om betydande system med avtalsförsäkringar införs. Det riskerar i allra högsta grad att kraftigt fördjupa klass- och könsskillnader i landet. Ohälsoproblematiken är redan en av de största orättvisorna i och är starkt kopplad till den sneda fördelning av makt och resurser som präglar vårt samhälle. Med tanke på att detta handlar om branschavtal är det viktigt att påpeka som ett exempel att Metall som facklig organisation traditionellt har ett större inflytande eftersom dess medlemmar tillhör den närande sektorn, jämfört med exempelvis som tillhör den tärande. Ofta framförs det att ökad privatisering leder till ökad valfrihet. Valfriheten i ett privatiserat system är dock godtyckligt beroende av en persons fysik, ställning på arbetsmarknaden och kön. Det förefaller tveksamt om något försäkringsbolag skulle erbjuda en kvinna i fertil ålder något skydd mot inkomstbortfall i samband med föräldraledighet.