ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub206 · 2006-10-18 00:00:00 — Avgiftsfri undervisning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen utvärderas och förtydligas för att värna den avgiftsfria undervisningen. I skollagen (1985:1100) slås fast att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Detta är en av de grundläggande principerna i det svenska skolsystemet. Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning, och tillgången till utbildning i får aldrig vara beroende av en individs ekonomiska förutsättningar. I skollagens portalparagraf (1 kap. 2 §) stadgas att alla barn och ungdomar ska, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. I verksamhet får emellertid förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Dessutom får eleverna i gymnasieskolan hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Med detta avses främst kostnad för färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller liknande. Det är som är nationell tillsynsmyndighet för bland annat och som har till uppgift att kontrollera att kommuner och andra skolhuvudmän agerar i enlighet med de bestämmelser som reglerar skolverksamheten. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. Förarbetsuttalandena ger ingen närmare vägledning om vad som utgör en obetydlig kostnad eller vad bestämmelserna angående enstaka hjälpmedel innebär. Det är skolhuvudmannen som tolkar bestämmelserna och gör en bedömning i varje enskilt fall. En undersökning gjord av visar att ungefär en tredjedel av alla kommuner har aktiviteter på skoltid som är avgiftsbelagda. I många skolor krävs eleverna regelbundet på extrapengar, till exempel för bussresor, bad- och museibesök eller klass- och studieresor. Man kan med andra ord konstatera att mycket talar för att skollagen på det här området måste utvärderas och förtydligas.
mot · GU02Ub209 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ökad idrott på schemat i skolan. Det kommer ständigt nya larmrapporter. Våra barn och ungdomar rör på sig för lite. Tv-spel och dataspel klistrar ungdomarna i en kontorsstol medan det här med motion glöms bort. En rapport sade just att den svenska ungdomen blivit fetare p.g.a tv-tittandet och sittandet framför tv:n och framför sina datorer. Naturligtvis gäller detta inte alla ungdomar, men larmen och utvecklingen skall tas på allvar. Det finns dock utredningar som visar att svenska skolelever idrottar och rör på sig allt mindre. Detta är allvarligt och något som måste tas på allvar. Det finns många skolelever främst killar som fångas upp av idrottsföreningarna, men många idrottar alltså inte. kommer rapporter om att av alla tioåringar lider av övervikt. Jag anser att idrotten måste få en större plats i skolan än vad som är fallet och den undervisningen skall vara obligatorisk. Skolan bör också söka ökat samarbete med ortens och bygdens idrottsföreningar för att tillsammans ha olika aktiviteter.
mot · GU02Ub210 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetensutveckling för personal i förskola och skola. har en generellt bra förskola och skola, men för att ytterligare förbättra dessa instanser behövs många olika insatser. Jag anser att en av de viktigaste insatserna är att ge personalen möjlighet att utvecklas, för att på så sätt ge barnen och eleverna möjlighet att utvecklas på bästa sätt. Utbildningsbehoven inom de olika grupperna som arbetar i förskolan och skolan varierar. Det kan handla om generella kunskaper såsom pedagogik, men också om mer specifika kunskaper om de olika kulturer som finns representerade i förskolan eller skolan inom respektive yrke. Flexibelt lärande och lärande på arbetsplatsen är viktigt för de anställdas rätt till det livslånga lärandet, och för barnens och elevernas rätt till en god kvalitet i förskola och skola. Ofta har dock förskolor och skolor svårt att få de befintliga resurserna att räcka till. Kompetensutveckling av personal anses av de flesta skolledare som viktig, men måste dessvärre i många fall prioriteras bort. För att de anställda på ett effektivt och bra sätt ska kunna arbeta och samarbeta med barnen är det viktig att de har goda kunskaper om barn och deras behov. Exempelvis har ofta vaktmästaren på skolan en central roll i elevernas vardag, men ingen utbildning som specifikt innehållit studier om barn. Inom äldrevården har en stor satsning på kompetensutveckling startats, eftersom det enligt vård- och äldreomsorgsministern är kompetens som är den viktigaste investeringen för att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Det finns därmed goda skäl att på liknande sätt pröva olika vägar för att tillgodose behoven inom förskola och skola. Kompetenshöjning för personalen är en av de viktigaste faktorerna även för att förbättra skolan. Barn har skiftande behov, varierande förkunskaper och olika grad av engagemang. Det kan vara en svår uppgift för personal och lärare att räcka till för alla på bästa sätt. Därför är kompetensutbildning för personalen en viktig insats för ökad kvalitet. Om personalen har möjlighet att kompetensutveckla sig är personalstyrkan bättre för att besvara barnens behov.
mot · GU02Ub211 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att validera kompetens inom fler yrken och för utländska utbildningar. Många vårdbiträden har möjlighet att uppgradera sin yrkesroll till undersköterska. Inom vården har således valideringsarbetet kommit en bit på väg. Detta upplevs som något mycket positivt för vårdbiträdena, men även arbetsgivarna och de som är i behov av vården uppskattar denna kvalitetshöjning. Det bör bli möjligt för fler människor inom olika yrkesgrupper att validera kunskap och kompetens som de anställda skaffat sig genom erfarenhet i yrket, och därigenom uppgradera sin roll från till exempel vårdbiträde till undersköterska. Detta för att förbättra kvaliteten i många yrken, både för de anställda och för dem som använder tjänsten. Ett system för validering av kompetens för fler yrkesgrupper bör utvecklas. Exempel på yrken som kan vara lämpliga för detta kan vara inom förskolan, skolan, vården och i hantverksyrken såsom exempelvis snickare eller murare. Denna validering bör kunna genomföras genom en kortare utbildning och examensprov inom respektive yrke. Förslagsvis kan dessa utbildningar anordnas och planeras av facket och arbetsgivaren tillsammans. Även möjligheten att validera utländska utbildningar på ett snabbt och enkelt sätt är viktig för att ta tillvara kompetens och kunskap som många har. Det är verkligen en absurd situation när exempelvis läkare och universitetslärare tvingas till arbeten som de är överkvalificerade för, eller till arbetslöshet, bara för att de inte har en svensk examen. För att inte samhället ska gå miste om kunskap bör man till följd därav genomföra validering med möjlighet att komplettera det som saknas för att kunna avlägga svensk examen. Även många handikappade eller funktionshindrade som besitter viktiga kunskaper och erfarenheter inom olika yrken, men som inte har en traditionell examen eftersom de av olika skäl inte kunnat genomgå en traditionell utbildning, skulle kunna dra nytta av möjligheten till validering för att få en godkänd examen. På så sätt skulle mycket kompetens och erfarenhet kunna användas på ett bättre sätt . Det skulle innebära en stor förbättring för arbetstagare, arbetslösa och för dem som nyttjar verksamheten om möjligheten till validering av kunskap och erfarenhet effektuerades. Detta är ett sätt att höja kvaliteten och ta hand om de resurser som finns i vårt samhälle.
mot · GU02Ub212 · 2006-10-18 00:00:00 — Pedagogiska alternativ i kommunala skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare utveckla pedagogiska alternativ i den kommunala skolan. Den kommunala skolan är bra, men det är ett problem att många barn inte klarar av dagens inlärningspedagogik. De som inte kan tillgodogöra sig kunskaperna, eftersom dessa är förmedlade på ett för denna grupp felaktigt sätt, lämnas med känslor av frustration. Genom att ytterligare utveckla en alternativ pedagogik inom den kommunala skolan skulle fler barn och elever kunna tillgodogöra sig kunskapen. Det ligger en stor vinst i att låta lärare och barn pröva sig fram till den pedagogik som passar just dem. Skolorna måste naturligtvis anpassa den alternativa pedagogiken efter de särskilda behov som finns. Skolan måste anpassa sig efter barnens verkliga behov. Ingen ska naturligtvis påtvingas en annan variant av inlärningspedagogik, men alternativet bör finnas. Mål och riktlinjer för skolans arbete kan ändå uppnås och följas även om skolan öppnar för alternativ pedagogik. Det finns inget som talar för att alternativ pedagogik inte skulle vara lika bra som den som traditionellt används inom den svenska skolan. Det viktigaste är att barn känner att de kan lära sig och lyckas: Därför behövs andra inlärningsmetoder. Skolans pedagogik måste bli mer flexibel så att fler barn och elever kan gå ut skolan med godkända betyg. Därför måste alternativ pedagogik också utvecklas inom den kommunala skolan.
mot · GU02Ub213 · 2006-10-18 00:00:00 — Ökad insyn i friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad insyn och kontroll av friskolor. Den kommunala förskolan och skolan är en plats där barn med olika bakgrund och behov kan träffas och lära av varandra och det uppfyller den kommunala skolan utmärkt. För den kommunala skolan gäller närhetsprincipen vilken är en mycket bra princip eftersom den blandar barn från olika samhällsklasser och bakgrund, medan barn i friskolor ofta har en mer likformig bakgrund och liknande hemförhållanden, enär dessa oftast är etniska svenskar från medel- och överklassen. Den kommunala skolans verksamhet kontrolleras också på ett enkelt och effektivt sätt medan insynen i friskolor inte lika enkelt kan kontrolleras. Trots att det är möjligt att kontrollera friskolornas verksamhet och att de är tvingade till att följa läroplanen är det möjligt för dem att avvika från de krav som ställs och sköta verksamheten efter eget intresse. Eftersom friskolorna finansieras genom skattemedel bör kontrollen och insynen i verksamheten skärpas. För våra barns bästa måste skollagen och förskolans läroplan följas av alla skolor i landet. Hårdare krav måste ställas på att kommunerna håller friskolornas verksamhet under uppsikt, och kommunerna bör därmed få ökad insyn.
mot · GU02Ub214 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grupperna på fritidshemmen behöver bli mindre, personaltätheten högre och andelen högskoleutbildad personal större. Andelen barn i fritidshem har fortsatt att öka och omfattade av alla barn i åldern . har personaltätheten minskat och grupperna blivit större, vilket är en oroväckande utveckling. Personaltätheten har minskat betydligt . var det genomsnittliga antalet barn 18,6 per vuxen. Av statsbidraget som utgått för kvalitetssäkrande åtgärder i samband med maxtaxans införande har gått till skolbarnsomsorgen. uppföljning visar att kommunerna har anställt färre fritidspedagoger och förskollärare inom skolbarnsomsorgen än planerat, och fler barnskötare och övrig personal än planerat. I vissa kommuner utgör andelen högskoleutbildade pedagoger på fritidshemmen av samtliga medarbetare. Rikssnittet var 31 barn per grupp. Variationen mellan kommunerna är stor. Det finns ett fåtal grupper med 90100 barn och ett flertal med 5060 barn. Minst barn per avdelning, 23 st. har glesbygden. Enligt vittnar pedagoger på många fritidshem om att man håller sig flytande, inte mer. Stora grupper gör att kommunikationen och interaktionen med de vuxna försvinner. Ljudnivån är mycket hög, vilket är stressande för både barn och vuxna. Personalen hinner inte se barnen vissa barn försvinner helt, framför allt barn i behov av särskilt stöd. I skollagen sägs om fritidshemmen att barngrupperna ska ha lämplig storlek, att det ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses och att verksamheten ska utgå från varje barns behov. Fritidshemmen har fått en oförtjänt undanskymd roll i skoldebatten. Verksamheten där spelar givetvis en roll för barnens välbefinnande och kunskapsinhämtning. Personaltäthet, gruppstorlek och medarbetarnas pedagogiska utbildning på fritidshemmen är av betydelse för barnens utveckling likaväl som för måluppfyllelsen i och bör därför beaktas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub215 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att större andel av förskolans personal ska vara förskollärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskollärarna ska ha det pedagogiska ansvaret i förskolan. Den förväntade bristen på förskollärare kommer troligen att bli ett allvarligt kvalitetsproblem för förskolan framöver. saknar en allt större andel av personalen i förskolan förskollärarutbildning. är den personalkategori som ökar mest personal utan utbildning för arbete med barn. har i sin rapport om behov av och tillgång på pedagogisk personal pekat på fortsatt stort rekryteringsbehov av lärare, i första hand till förskolan. Enligt behövs det 4 400 nya förskollärare . visar en enkät från att det bara kommer att utexamineras . Framtida rekryteringsproblem kommer att minska andelen högskoleutbildade medarbetare på förskolorna ytterligare. Det behövs olika yrkesgrupper i förskolan. Till exempel har barnskötarna en mycket viktig roll. I takt med att förskolans verksamhet blivit alltmer pedagogiskt inriktad, är det dock viktigt att förskollärarnas roll stärks. Målsättningen bör vara att två tredjedelar av personalen utgörs av utbildade förskollärare. Detta bör ge regeringen till känna. Många studenter på lärarutbildningen väljer att utbilda sig till lärare i , istället för i förskolan. Anledningarna till detta är flera, men till de viktigare hör bristen på möjligheter för en förskollärare att utöva sina pedagogiska kunskaper fullt ut. Förskollärarna måste ges tid och resurser att genomföra en pedagogisk verksamhet med god kvalitet. av förskollärare finns på andra arbeten än i förskolan. De som redan är utbildade måste lockas tillbaka till yrket. En kanske avgörande åtgärd för att få dessa grupper att vilja arbeta som förskollärare, är att förskollärarna ska ha ansvaret för den pedagogiska verksamheten. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub217 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning för hantverksyrken. Det råder brist på hantverkare inom nästan alla yrken. Olika hantverksrepresentanter anser att det kommer att saknas 100 000 hantverkare i landet. 1990 avlades 1629 gesällprov i och 2005 bara 766. Möjligheten att få gedigna kunskaper inom hantverk är begränsade. Det behövs fler lärlingsplatser och möjligheter att med begränsad lön praktiskt förvärva yrkeskunskaper. Det finns i det danska utbildningssystemet för ehrvervuddannelse modeller som efter anpassning till svenska förhållanden skulle kunna leda till en bra hantverksutbildning för såväl ungdomar som vuxna. Vidare bör invandrares yrkesutbildning i ursprungsländerna tas tillvara på ett bättre sätt än vad som sker . Möjligheterna till kompletterande utbildning genom validering bör bli flera. Individuella kursplaner är också värdefulla, och utbildningsprogrammen kan vara från en elev och uppåt. Överhuvudtaget behövs i vårt samhälle en uppvärdering av handens kunskaper och omfattande satsningar på hantverksutbildning för att motverka bristen på hantverkare.
mot · GU02Ub220 · 2006-10-20 00:00:00 — Förändrad skola i ett förändrat samhälle tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läroplan ska följas och att befogade förändringar i läroplanen ska ske. Samhället förändras snabbt medan skolan i många avseenden lever kvar i det tidiga . Då var kunskapsmängden liten och befolkningen homogen. Barnen kände varandra väl och alla hade i stort sett samma referensramar. Världen var liten. Yrkesvalet var självklart, man gick i föräldrarnas spår. har många skolor elever med ursprung från flera olika länder, olika kulturer, olika religioner, olika traditioner, olika erfarenheter och olika kunskapsnivåer. Olikheterna kan skapa motsättningar, men tar vi vara på all denna kunskap blir det en tillgång. En elev som bedriver sina studier utifrån begränsade förutsättningar måste ofta lägga ner mer tid och kraft än sina kamrater och bör därför få minst lika stor erkänsla för sitt arbete, som den som gynnas av ett bättre utgångsläge. Det är graden av framsteg som ska värderas. Vi behöver en skola som tar hänsyn till elevernas skilda förutsättningar. Rätt och fel finns inte på samma självklara sätt som . Att svara rätt är inte det viktigaste, det är elevernas frågor som visar vad de har förstått. Dialogen i klassrummet är minst lika betydelsefull och ibland mer betydelsefull än kunskapsförmedling via envägskommunikation. Vad kan den enskilde eleven bidra med? Varje elevs kompetens måste tas tillvara, annars förlorar samhället viktiga tillgångar och riskerar att få utslagna medborgare i stället. I är vi dåliga på att se främmande länders kunskap som en tillgång för oss. Vi tror att vi är bäst på allting och godkänner nästan bara svenska utbildningar. De stora skillnaderna mellan eleverna kräver betydligt mer resurser . Det behövs studiero i klassrummen, vilket inte är detsamma som hård disciplin. Utgår vi från elevernas förutsättningar och intresseområden finns viljan till lärande. Praktisk undervisning måste uppvärderas. Det finns elever som har lättare för att arbeta praktiskt än teoretiskt och tvärtom. För att undervisningen ska bli begriplig är det nödvändigt att varva praktik och teori. Den praktiska erfarenheten är nödvändig för att förstå den teoretiska undervisningen. Utgå från barnens intressen. Ge barnen ett värde i skolan så att de kan känna stolthet över sig själva. Inget lärande för lärandets egen skull. Eleverna ska känna att det de gör är betydelsefullt både för sig själva och för andra. Låt dem exempelvis i perioder vara arbetskraft på förskolans småbarnsavdelning. I de begynnande tonåren kan det vara behagligt att genom lek med de små själv få återvända till sin egen barndom som man utför ett viktigt arbete. Dessutom får tonåringen en viktig kunskap inför det egna föräldraskapet. Vardagskunskapen är nästan helt åsidosatt i dagens skola. En del av ovanstående beskrivningar saknas i läroplanen, annat finns, men förverkligas i ringa utsträckning. Med hänvisning till ovanstående är det viktigt att verka för att läroplan följs bättre än nu och att befogade förändringar i läroplanen sker.
mot · GU02Ub221 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever och förskolebarn bör kunna få minst ett besök på ett . Barn har en naturlig nyfikenhet. Om barn får stora möjligheter att lära sig genom lek och experimenterande kan vetgirigheten övergå i ett bestående intresse som kan vara till stor fördel under barnens hela skolgång. Det är särskilt viktigt att väcka barns intresse för naturvetenskap och teknik. Ett antal vetenskapscentra vänder sig särskilt till barn och ungdomar och erbjuder ett slags naturvetenskaplig undervisning som sker med hjälp av välutbildade pedagoger. Lärandet utgår från barnens experimentlust och nyfikenhet. Genom skådespel, interaktiva stationer och praktiska experiment får barn och ungdomar praktiskt lära sig och undersöka hur verkligheten fungerar. Mycket tyder på att behovet av naturvetare och tekniker kommer att öka kraftigt, vilket gör att det är viktigt att tidigt ta tillvara barns och ungdomars intresse för dessa vetenskaper. Skolor och förskolor besöker vetenskapscentra, men i varierande utsträckning eftersom det är en kostnadsfråga. sker det med hjälp av ett ekonomiskt tillskott från barnens föräldrar. Jag anser att den viktiga verksamhet som bedrivs på dessa centra måste komma alla barn till del, inte bara de som kommer från ekonomiskt välbärgade familjer. Därför bör alla elever och förskolebarn kunna få minst ett besök på ett .
mot · GU02Ub222 · 2006-10-23 00:00:00 — Avgifter för utländska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgifter för utländska studenter. Satsning på utbildning är en av de nödvändiga förutsättningarna för en positiv utveckling i världens fattiga länder. Det handlar både om grundutbildning och om högre utbildning. I biståndspolitik har utbildning en central roll. Vi kan bidra med pengar och kunskaper så att alla barn och ungdomar får chans att utbilda sig och därmed skapa sig en bättre framtid. biståndspolitik bygger på samarbete med mottagarländerna. Ett annat sätt att samarbeta är att studenter från andra länder ges möjlighet att bedriva universitets- och högskolestudier i vårt land. Det kan då ske som en del av vår biståndspolitik. Men det bör också vara möjligt för utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor och att en avgift tas ut. Avgiften bör täcka kostnaderna.
mot · GU02Ub223 · 2006-10-23 00:00:00 — Sex och samlevnad i socionomutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sex- och samlevnadsundervisning i socionomutbildningen. Många som arbetar inom känner en osäkerhet inför att ta upp och samtala kring frågor som rör sexualitet. Denna osäkerhet bottnar i många fall i att man inte har någon kompetens att möta dessa frågor och inte har fått utbildning om dem. I stället för att ställa frågor till klienten tystnar personalen och klienten får inte det stöd som han/hon behöver och har rätt till. Detta kan få allvarliga konsekvenser t.ex. när det rör människor som blivit utsatta för sexuella övergrepp, blivit sexuellt utnyttjade eller använder sin sexualitet på ett för dem själva skadligt sätt. Flickor som tvångsintagits på behandlingshem och som blivit utsatta för sexuella övergrepp får inte den hjälp de behöver när det gäller att bearbeta dem. Personalen har inte redskapen att hantera berättelserna och det slutar i tystnad. Detta handlar inte om ovilja från personalens sida utan om brist på kunskap och utbildning inom området. Om man har en gemensam policy för hur man ska ta upp dessa frågor skulle personalen inom vård och socialtjänst kunna utföra ett oerhört mycket bättre arbete. På ett fåtal av landets socionomutbildningar ges kurser i sex och samlevnad, och där de finns är de inte obligatoriska. Vi måste förbättra för socialarbetare att kunna utföra sitt arbete och möta de problem som klienterna har. Givetvis är socialarbetarnas kompetens avgörande för kvaliteten på behandlingen. En självklar väg för att nå detta är att förbättra utbildningen och göra sex- och samlevnadsutbildningen obligatorisk på landets alla socionomutbildningar.
mot · GU02Ub224 · 2006-10-23 00:00:00 — Kvinnokonventionen som en del i utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnokonventionen bör ingå som en del i elevers skolutbildning. har de flesta av FN:s medlemsstater ratificerat om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor (Cedaw). Och alla länders regeringar borde vid det här läget ha infört lagstiftning med kraftiga sanktioner för den som diskriminerar kvinnor. Så är det inte diskrimineringen av kvinnor fortsätter i hela världen. Och ännu värre: Få känner till kvinnokonventionen, även i . ska medlemsländerna rapportera om hur man lagstiftningsmässigt, juridiskt och administrativt lever upp till konventionens olika artiklar. I stadgarna står också att som övervakar staternas efterlevnad kan ta emot information från exempelvis enskilda organisationer, s.k. NGO:er. Kvinnokonventionen måste bli känd i på samma sätt som . Information och utbildning måste intensifieras. Kvinnokonventionen bör därför ingå som del i , och för att detta ska kunna ske även i lärarutbildningen.