ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub405 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av goda konkurrensförutsättningar för samtliga lärosäten när medlen till starka forskningsmiljöer fördelas. Den tidigare regeringen underströk vikten av att ett antal starka forskningsmiljöer vid olika lärosäten ges ett större och mer långsiktigt stöd. Den statliga finansieringen av dessa ska ske i konkurrens. Det innebär att får en nyckelroll i fördelningen av betydande resurser. har därför utvecklat modeller för konkurrensutsättning av medlen. Dessa visar sig dock innebära att man på förhand begränsar de olika lärosätenas möjligheter att vara med och konkurrera om pengarna. De mindre och medelstora lärosätena får t.ex. bara möjlighet att delta i konkurrensen om forskningsmedel utifrån mycket begränsade förutsättningar. I den s.k. Linnéutlysningen får t.ex. de nya universiteten och de mindre och medelstora högskolorna skicka in högst en ansökan vardera. Detta gäller oavsett om ett enskilt lärosäte kan ha flera projekt som kan tänkas hävda sig mycket väl i den nationella konkurrensen. Det innebär att nationen riskerar att några av de bästa projekten inte kommer att kunna få ett stöd vid den slutliga konkurrensprövningen. En följd av formerna för utlysning kan också bli att en forskargrupp kan behöva överväga att byta lärosäte för att komma i åtnjutande av medel för starka forskningsmiljöer. Detta kan knappast ha varit avsikten med uttalandet om en öppen konkurrens om statliga medel till starka forskningsmiljöer. Vi förstår att begränsningen av antalet ansökningar gjorts av handläggningsskäl, men vi känner stark tveksamhet till denna form av begräsningar då de samlade medel som ska fördelas är av den omfattningen att de väl motiverar en mer ambitiös beredning. Vi vill därför understryka vikten av att inte sådana begränsningar byggs in i utlysningen av konkurrensutsatta statliga forskningsmedel så att förutsättningarna att konkurrera om medlen begränsas för enskilda lärosäten.
mot · GU02Ub406 · 2006-10-26 00:00:00 — Utbildning för personal som möter barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att all personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräcklig kunskap i kost- och motionsfrågor. pågår i samhället en intensiv debatt om mat och hälsa. Många barn blir överviktiga tidigt, och de s.k. välfärdssjukdomarna kryper allt längre ned i åldrarna. Att inställningen till mat och motion är viktig och att man måste börja är många överens om. I detta arbete har familjen och skolan en viktig roll. Barn träffar många vuxna utanför hemmet inom bl.a. sjukvården, och skolan. Långt ifrån alla har relevant utbildning i kost- och motionsfrågor. För att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor bör utbildningsinsatserna för all personal som träffar och ger råd till barn ses över. Goda matvanor och fysisk aktivitet bidrar till att målet med en hållbar utveckling och hållbar konsumtion samt en bättre folkhälsa lättare skulle nås.
mot · GU02Ub407 · 2006-10-30 00:00:00 — Fortbildning för lärare på gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge gymnasielärarna tillräckliga kunskaper för att de själva bättre ska kunna förstå elevers problem och ibland kunna vidta enkla åtgärder för att skapa bättre möjligheter till kunskapsinhämtande. För lärare på känns det helt naturligt att ha en helhetssyn på eleverna. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också på andra områden som har med elevernas problem och möjligheter att göra. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen, helt naturligt, mera inriktad på rena kunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Vi vet också att många elever inte fullföljer sin gymnasieutbildning och vi har anledning att fundera över varför. En av anledningarna kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna ska känna till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, dyskalkyli, adhd och Asperger. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt. Min åsikt är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostisterade problem, men genom styrd fortbildning borde man ge gymnasielärarna tillräckliga kunskaper för att de själva bättre ska kunna förstå problemen och ibland kunna vidta enkla åtgärder för att skapa bättre möjligheter till kunskapsinhämtande.
mot · GU02Ub408 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om praktik . Skolans uppgift är att främja elevernas lust att lära. Tiden i gymnasiet är en väldigt viktig period i en ung människas liv, en brytningstid mellan barndom och vuxenliv. av eleverna som slutfört börjar gymnasieskolan. Andelen 18-åringar som deltar i utbildning är högst i () bland . Vi har också blivit uppmärksammade på de problem som finns med gymnasieskolan. Enligt gymnasieutredningens betänkande Åtta vägar till kunskap startar 2000025000 elever om första året i gymnasieskolan, oftast på ett nytt program. Många elever avslutar också sin skolgång utan att ha fått slutbetyg. vet ungdomarna att det i dagens samhälle krävs en gymnasieutbildning. När gjorde en undersökning bland grundskoleeleverna visade det sig att skulle ha valt något annat än gymnasieutbildning om det funnits något alternativ. I direktiven till Åtta vägar till kunskap framgår att man bl.a. ska komma med förslag på hur samverkan mellan skola och arbetsliv kan utvecklas samt hur ett ökat inslag av lärande i arbetslivet i gymnasieskolan bör utformas. Enligt utredningens mening är det viktigt att alla elever i gymnasiet oavsett studieväg får möjlighet att lära i arbetslivet genom arbetsplatsförlagd utbildning eller i andra former. Att få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess som ungdomar befinner sig i. Därför bör elever ges möjlighet till praktik, antingen direkt efter årskurs 9 eller mitt i gymnasieperioden.
mot · GU02Ub409 · 2006-10-30 00:00:00 — Barnens rätt till utvärdering av sin skolsituation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt att utvärdera hela sin skolsituation. Mycket har hänt i skolan. Utvecklingen av nya pedagogiska instrument och metoder har kommit långt. Tyvärr finns det exempel på att detta inte alltid är fallet i den verklighet som barnen möter i klassrummet. Vi tror att det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta eleverna vara med och utveckla skolan exempelvis genom att skriftligt få utvärdera sin arbetsmiljö, arbetssituation och sin arbetsledare (dvs. läraren/lärarna). Vi tror att det skulle vara utvecklande för barnets möjlighet att formulera sig kring sin situation och sina upplevelser, men också ett viktigt led i utvecklingen av skolan. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Vi tror att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. Eller för att citera artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Arbetet med elevinflytande och elevdemokrati skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner i . På vissa håll fungerar meningsutbytet mellan elever och lärare bra men på många håll brister det. Det är därför viktigt att en standardnivå för elevers rätt till utvärdering av skolan formuleras. Precis som vuxna har rätt att utvärdera sin arbetsmiljö och arbetssituation ska barnen ha samma rätt. På så sätt kan arbetet med en skola för alla fortsätta.
mot · GU02Ub410 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges i uppdrag att genomföra en kritisk analys av det tryckta undervisningsmaterialet som används i grund- och gymnasieskolan . Läromedel och den information som förmedlas i läromedel kan sägas spegla vad ett samhälle anser vara lämplig kunskap att lära ut till barn och ungdomar. Ofta förutsätts denna kunskap vara neutral och fri från sådana värderingar som på något sätt skulle stå i motsats till skolans jämlikhets- och likabehandlingsideal. Mot denna bild hävdar dock forskare att skolans läromedel och de uttalade och underliggande bilder de förmedlar ofta, både till sitt urval och till sitt innehåll, bygger på en etnocentrisk världsbild. Som en konsekvens av detta blir vår kunskap om företeelser, människor, etniska grupper och religioner som ligger utanför vår egen kultursfär ofta sporadiskt och bristfälligt belysta och inte alltför sällan stereotypa till sitt innehåll. Det är fastslaget genom diverse läroboksgranskningar att rasistiska och koloniala diskurser genomsyrade den svenska pedagogiken och läroplanerna . Vad vi blundar för är att vi ännu inte lyckats rensa våra läromedel från dessa bilder. Det är en självklarhet att våra läromedel ska spegla samtiden och vara skriven för hela befolkningen. Forskning visar dock att det i skolan finns undervisningsmaterial som förmedlar nedsättande och/eller rasistiska stereotyper om etniska och religiösa minoriteter, både i och i övriga världen. står det var lärare fritt att välja vilket undervisningsmaterial som ska användas i den svenska skolan. Det kan dock förmodas att ett förhållandevis begränsat antal tryckta läroböcker utgör ett väsentligt stort inslag i undervisningen på de flesta skolor. måste därför ges i uppdrag att genomföra en kritisk analys av det tryckta undervisningsmaterialet som används i grund- och gymnasieskolan . Detta ska ske för att säkerställa att det materialet som används inte förmedlar nedsättande och/eller rasistiska stereotyper om etniska och religiösa minoriteter, både i och i övriga världen.
mot · GU02Ub411 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fritidsverksamheterna. Att ha en innehållsrik och trygg fritid är A och O för alla våra barn. Speciellt gäller det för åldersgruppen som efter skolan har behov av att kunna gå till en fritidsverksamhet för att få möjlighet till läxhjälp och andra utvecklande fritidsaktiviteter. Detta är särskilt viktigt för de barn som får minst stöd hemma. har personaltätheten inom fritidsverksamheten halverats. Barngrupperna är för stora för att alla barn ska kunna få det stöd och den utveckling och trygghet som är verksamhetens syfte. I takt med att kommunerna fått ökade anslag har även de ekonomiska resurserna till skolan ökat. Detta har dock inte kommit fritidsverksamheten till gagn. De ekonomiska resurserna fördelas fortfarande snett, där skolan och förskolan fortsätter att prioriteras och där fritidsverksamheten får det som blir över. Detta går ut över verksamhetsplanering och personaltäthet och drabbar de barn som är i störst behov av verksamheten. På grund av detta klarar inte fritidsverksamheterna av att bryta den sociala situation som barnen befinner sig i, och detta förstärker segregationen mellan barnen. är det att fritidsbarnen får sin beskärda del av de ökade ekonomiska resurserna i kommunerna. Fritidsverksamheterna måste få en högre kvalitet så att alla barn ges möjligheten att få en innehållsrik och utvecklande fritid.
mot · GU02Ub412 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om slopade tidsgränser i förskolan. Alla barn har rätt till lek och utveckling i förskolan. Oavsett om barnets förälder är arbetslös eller föräldraledig måste vi slå vakt om denna rättighet. Den gemensamt finansierade barnomsorgen har två syften. För det första är barnomsorgen till för barnen för barnens utveckling, socialisation och för att barn ska ha roligt. Men barnomsorgen är också till för föräldrarna för föräldrarnas möjlighet att arbeta, få vara en del i ett socialt sammanhang och möjlighet att försörja sig och sina barn. fungerar det inte så. Har barnet en förälder som är arbetslös tvingas det till deltid på förskolan med motiveringen att föräldern som är hemma kan tillgodose behovet av lek och utveckling. Detta är fel och orättvist. Fel för att barnet inte ska bli lidande av de förändrade förhållandena i hemmet och för att man hindrar föräldern från att söka jobb på heltid. Orättvist därför att alla barn har samma rätt till en pedagogisk verksamhet som ger lärande, lek och trygghet oavsett om föräldrarna yrkesarbetar eller inte. Samma deltidstvång som drabbar barn till arbetslösa drabbar barn som får ett nytt syskon. När det nya syskonet anländer förändras det äldre barnets vardag och allt som förut var självklart ställs på ända. är det viktigt att se till det äldre barnets behov. Det äldre barnet blir ofta lidande för att man, som nybliven förälder, inte orkar och klarar att vara hemma med ett litet barn och vara pedagog och få det stora att utvecklas. Förskolan utgör en fredad zon där allt är som vanligt och där barnet får fortsätta att vara sin egen person, fortsätta träffa sina kompisar och vara med på de pågående aktiviteterna. Barnomsorgen måste vara tillgänglig för alla. Därför bör man se över möjligheterna att slopa tidsgränserna i barnomsorgen.
mot · GU02Ub413 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskolan ska vara avgiftsfri för alla barn i hela , och att förskolan är en del av det livslånga lärandet. Förskolan är en av de viktigaste grundstenarna i barnens utveckling. Genom leken utvecklas och växer barn tillsammans med sina kompisar. Leken är ett viktigt pedagogiskt instrument och ett första steg i det livslånga lärandet. Alla barn ska ha tillgång till bra förskolor med en pedagogisk verksamhet som ger lärande, lek och trygghet. Alla barn ska ha rätt att gå på förskolan. Avgiften till förskolan är dock en tung börda för de familjer som lever under knappa ekonomiska förhållanden . För våra barns skull är det viktigt att det ekonomiska hindret till lek, utveckling och lärande tas bort. Alla barn måste ges samma chanser , och genom förskolan ges dem den bästa starten. Förskolan är en naturlig del av alla barns skolgång. Med välutbildad personal ger vi alla barn möjlighet att förverkliga sina drömmar . Förskolan är också en plats där barn från olika miljöer möts. Detta motverkar utanförskap och segregation. Alla barn ska mötas med samma respekt, oavsett ursprung, bakgrund eller föräldrars ekonomi. Därför måste alla barn få tillgång till den utveckling förskolan kan erbjuda.
mot · GU02Ub414 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . inrättades efter ett beslut i 1995. Utbyggnaden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Bakgrunden var bl.a. att övergången till högre studier var låg i södra , arbetslösheten hög och segregationsproblemen tenderade att bli stora. har över 12000 registrerade studenter. Där finns ca 750 anställda, varav hälften är lärare och forskare. Majoriteten av lärarna har doktorsexamen. hade högskolan 34 professorer och drygt 100 doktorander.Under 2006uppgår högskolas forskningsvolym till ca250 . Redan från början var det av statsmakterna utsagt att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en ny regional högskola. De kriterier som sattes upp av regeringen för att skulle kunna bli universitet är uppfyllda. En oberoende granskningsgrupp har utvärderat högskolan. De konstaterar att väl uppfyller kraven på universitetsstatus. Granskarna slår fast att det finns ett upparbetat kapital i form av hög ambition, god arbetsmoral, högklassig infrastruktur och inte minst en lärarkår med hög akademisk kompetens och en berättigad förväntan att få arbeta på de villkor som en universitetsstatus ger. gäller följande nyckelord som ledstjärnor för högskolan: mångvetenskaplighet, mångkulturalitet och medborgerlig bildning. Vikten av ett mångvetenskapligt arbetssätt har blivit en central del i högskolans vetenskapliga och kunskapsteoretiska grundsyn. Det mångkulturella perspektivet handlar inte bara om att sträva efter etnisk mångfald vid högskolan. Mer och mer handlar det om ett interkulturellt synsätt och ett aktivt kunskapssökande och kunskapsutbyte mellan olika kulturer. Den medborgerliga bildningens roll är nära förknippad med mångvetenskaplighet och mångkulturalitet. Det rör sig om en förmåga att betrakta centrala kunskapsfrågor ur olika perspektiv, att träna sig i att argumentera för och emot. Den teoretiska kunskapen är utan liv innan den möter verkligheten och våra egna erfarenheter. När teori och verklighet möts ger det förutsättningar för omdömets skolning. är ett välkänt lärosäte med unik profil. På de som gått har en universitetsstruktur byggts upp, med hög andel disputerade lärare och forskare och stark koppling mellan grundutbildning och forskning. Vi anser det nu hög tid att ge generell rätt att utfärda doktorsexamen och få benämnas universitet.
mot · GU02Ub415 · 2006-10-27 00:00:00 — Rätt till nattdagis i skollagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten till nattdagis bör skrivas in i skollagen. God barnomsorg med minskade barngrupper, pedagogiskt utbildad personal samt allmänt hög omsorgskvalitet är en nyckel för att våra barn ska kunna utvecklas, föräldrar ska kunna förvärvsarbeta och även kvinnor göra karriär. Även föräldrar med obekväma arbetstider ska kunna garanteras att få tillgång till detta. Denna service är vanligen kostsam, men nödvändig i ett samhälle där alla inte arbetar på traditionella arbetstider eller där alltfler föräldrar är ensamstående. Enligt undersökning 2005 erbjuder ungefär varannan kommun barnomsorg , nätter och . I 60 kommuner finns efterfrågan, men inga nattdagis i bruk. Men denna möjlighet att finna ett fungerande nattdagis varierar stort i dagens . Huruvida kommuner ska vara skyldiga att ordna barnomsorg även , och nätter ska nu avgöras av Regeringsrätten och kan komma att få stor betydelse för alla kommuner. Bakgrunden är att föräldrar som fått barnomsorg indragen har överklagat till både länsrätt och kammarrätt. Ärendet ska nu avgöras i högsta instans. I skollagen står förvisso redan att kommunen är skyldig att ordna förskoleplatser i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, men trots detta nekas många nattarbetare detta.
mot · GU02Ub416 · 2006-10-31 00:00:00 — Förskolan och skolan som en sockerfri zon tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att göra förskolan och skolan till en sockerfri zon. Förskolan och skolan bör göras till en sockerfri zon. Det är viktigt med ett långsiktigt arbete för att minska barns och ungdomars konsumtion av söta livsmedel, godis och läsk. Läskdrickandet har tyvärr ökat dramatiskt . Sockerkonsumtionen har också en direkt koppling till övervikt och fetma, som ökar kraftigt bland barn och ungdomar. Fetma ökar risken för karies och allvarliga sjukdomar som diabetes och hjärt-kärlsjukdomar. En undersökning som har gjort visar att en fjärdedel av den energi som svenska barn får i sig kommer från godis, läsk, glass, snacks och kakor. Folkhälsan är en viktig fråga båda för människors välmående och för landets ekonomiska utveckling. Det är inte rimligt att förskolan och skolan erbjuder barnen söta mellanmål, godis och läsk i sina lokaler. Det ger klara signaler att läsk- och godiskulturen accepteras av oss vuxna. Att göra förskolan och skolan till en sockerfri zon skulle inte bara innebära mindre skador på barns och ungdomars tänder, utan också bättre allmänt näringsintag och bättre allmän hälsa. Det är viktigt för lärandet både att röra på sig och att äta ordentligt, särskilt i tider då vi nås av larmrapporter om ökande överviktsproblem. Maten är en del av vår livsstil. Kosten i skolan bör vara näringsriktig och innehålla mer frukt och grönsaker än . Det är avgörande att föräldrar och skola kan förmedla en sund inställning till näringsintaget hos barnen.
mot · GU02Ub417 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av barnomsorg på obekväm arbetstid. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med en god omsorg om barnen man arbetar. Dessa föräldrar borde från rättvisesynpunkt erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som arbetar . Det finns några kommuner som insett värdet av nattöppna daghem och dessa uppskattas mycket. Men i kommunernas bistra ekonomiska verklighet finns alltför stor risk för att dessa föräldrar mister detta stöd. I andra kommuner saknas denna service helt trots att det finns ett behov. vet vi att samhället står inför stora utmaningar. Ett stort behov av arbetskraft kommer att uppstå då stora generationer går i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom den omvårdnad som bedrivs inom den kommunala sektorn för att klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov av yrken inom välfärdsområdet som de äldre har behov av under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då måste samhället kunna erbjuda dem en trygg och kvalitativ barnomsorg och nätter, för både barnens och föräldrarnas skull. Nattöppna dagis bidrar också till ökad jämställdhet. Inom den offentliga sektorn arbetar många kvinnor. Om män och kvinnor skall ges samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet och delat ansvar för hem och barn, då krävs det också att samhället ger sitt stöd till alla dem som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. Det är angeläget att det finns barnomsorg för alla, därför bör man se över möjligheterna att slopa tidsgränserna inom barnomsorgen.
mot · GU02Ub419 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunalt inflytande över etablering av friskolor. Reformen med friskolor har för många kommuner kommit att innebära stora ekonomiska problem. Särskilt tydligt är det i glesbygdskommuner med sviktande befolkningsunderlag och därmed lägre skatteintäkter. När antalet barn minskar i byar och mindre samhällen, måste kommunerna av ekonomiska skäl lägga ner byskolor och ordna skolskjuts åt eleverna till närmaste större skola. Skolan ses i byarna ofta som en viktig symbol för ett levande samhälle. Besvikelsen över beslutet att stänga en skola är därför naturligtvis mycket stor. I många byar försöker man av denna anledning hålla skolan kvar genom att skapa en friskola. Att starta en friskola kräver resurser från kommunen. Det handlar om bidrag till den startande skolan som kommunen har kvar kostnaderna för lärare, lokaler med mera i skolan, dit barnen planeras flyttas. Det innebär att kommunens kostnader för skolverksamheten ökar, i stället för att minska, vilket man eftersträvat. Detta i sin tur leder till att resurserna till undervisning per elev minskar. Detta drabbar alla elever i kommunen. I kommuner med gles och minskande befolkning är det särskilt viktigt att de gemensamma resurserna används så effektivt som möjligt. Därför är det angeläget att kommunernas inflytande över etablering av friskolor förstärks väsentligt.