ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr27 · 2006-03-30 00:00:00 — avslår proposition 2005/06:147. begär att regeringen lägger fram förslag om förbud mot kampsporter som innehåller våld mot huvudet. begär att regeringen vid avslag på motionsförslag 1 återkommer med förslag om att skall vara den myndighet som beviljar tillstånd för enligt propositionen tillståndspliktiga arrangemang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kriterier för begreppet godtagbar säkerhet fastställs av en myndighet med medicinska expertkunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kriterier för vilka skydd som skall användas för att uppfylla kravet på godtagbar säkerhet och att kraven skall fastställas av myndighet med medicinska expertkunskaper. Regeringen föreslår i proposition 2005/06:147 att professionell boxning åter ska tillåtas i . vill man att alla kampsporter som tillåter våld mot huvudet ska ha ett gemensamt regelverk. Enligt vår åsikt innebär lagförslaget helt fel signaler till dagens unga människor. Samhället tillåter våld mot huvudet som kan förorsaka den som mottar slagen allvarliga skador och t.o.m. dödsfall vid särskilt olyckliga omständigheter. Att man ska belönas dvs. få poäng för något som i andra sammanhang bestraffas anser vi vara fel och föreslår därför att avslår lagförslaget. Om våra första yrkanden faller föreslår vi att regeringen återkommer med lagförslag som förtydligar vad som ska gälla för fortsatt verksamhet inom kampsporter som innehåller våld mot huvudet. Vi anser att en myndighet som har medicinsk kompetens ska bevilja de tillstånd som ska utfärdas för de här kampsporterna. för hela landet ger inte rätt dignitet åt besluten. har den kompetens som behövs för att fatta beslut i frågor som kan få så genomgripande effekter för enskilda individer. Vi föreslår därför att får detta uppdrag. Detta bör ges regeringen till känna. Godtagbar säkerhet är ett begrepp som för oss verkar väldigt luddigt och svårt att tolka. Medicinska experter tycker visserligen att tillståndsplikten är ett steg i rätt riktning men för vår del anser vi att det också behövs kriterier för vilka riktlinjer som skall gälla för att godtagbar säkerhet ska vara uppfylld. Kriterier för godtagbar säkerhet bör fastställas av en myndighet med medicinska expertkunskaper. Detta bör ges regeringen till känna. Vid utövandet av de kampsporter propositionen omfattar ingår slag och sparkar mot huvudet. För att undvika skador på utövarna ska skydd användas. Hur de ska utformas för att få avsedd effekt finns inte angivet i propositionen och det anser vi vara en brist. Huvudet och halsen är känsliga områden på kroppen och även ganska lindrigt våld kan medföra t.ex. Wiphlash-skador som kan medföra men för resten av livet för den som drabbas. Utformningen av skydden bör därför ske i samarbete med och fastställas av en myndighet med medicinska expertkunskaper. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02L12 · 2006-03-23 00:00:00 — avslår proposition 2005/06:96. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgift för kungörande i Post- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medel till . Den provisoriska lösning regeringen presenterar i propositionen är inte bra och löser inte heller de verkliga problemen. Vi vänder oss emot överuttaget av en tvingande avgift för att finansiera . Vi menar att det finns andra lämpligare lösningar på bekymret att tillgodose behov av medel. I lag föreskrivs i olika sammanhang att vissa omständigheter skall kungöras. Kungörandet skall ske på visst sätt och är förknippat med vissa kostnader. Det är rimligt att den som skall kungöra ett visst förhållande får betala till den som verkställer ett sådant kungörande. Från har framförts att man inte vill vara beroende av anslag för sin verksamhet. Vi har förståelse för denna synpunkt. Regeringens förslag innebär att får de medel man behöver för utgivning av sin ordbok utan att för den skull få dessa medel genom anslag. Vi vänder oss emot att detta sker genom att näringslivet och andra åläggs betala en tvingande avgift som överstiger den verkliga kostnaden för kungörandet i Post- och . Ett sådant överuttag gränsar till vad som är att betrakta som ett skatteuttag. För större företag kanske inte denna avgift spelar någon avgörande roll. Men för mindre företag blir ett överuttag onödigt betungande. Vi menar att det finns andra lämpligare lösningar på bekymret att tillgodose behov av medel. Svenska Akademienskulle kunna kompenseras genom att staten avsätter medel till en fond som förvaltas av och vars avkastning används till finansiering av ordboken. Vi anser att detta förslag, som presenterades redan i utredningen 1999:17, vore en lämpligare tingens ordning.
mot · GT02L8 · 2006-03-21 00:00:00 — beslutar att tvingande skuldsaneringsärenden även forsättningsvis skall handläggas i domstol och avslår regeringens proposition i denna del. är det kronofogdemyndigheten som beslutar om frivillig skuldsanering och tingsrätten om tvingande skuldsanering. Har någon borgenär motsatt sig kronofogdemyndighetens förslag till skuldsanering, och ska ansökan inte avslås, ska ärendet överlämnas till tingsrätten. Tingsrätten kan därvid besluta om skuldsanering trots att en eller flera borgenärer har motsatt sig en sådan. Att de tvingande besluten om skuldsanering ska fattas av domstol motiverades i förarbetena med att ett sådant beslut är ett mycket allvarligt och långtgående ingrepp i parternas mellanhavanden. Enligt regeringens förslag i den aktuella propositionen om ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande ingår att kronofogdemyndigheten ska pröva en ansökan om skuldsanering och fatta beslut i ärendet även om en eller flera borgenärer motsätter sig en skuldsanering. beslut får överklagas till domstol. Detta innebär således att kronofogdemyndigheten, om regeringens förslag blir verklighet, kommer att fatta beslut om både frivillig och tvingande skuldsanering. Enligt regeringen skulle en sådan ordning spara både tid och pengar. Flera remissinstanser har reagerat på kronofogdemyndighetens dubbla roll som borgenärsföreträdare för det allmännas fordringar och som beslutsfattande vad gäller tvingande skuldsanering. I SOU 1990:74 Skuldsaneringslag sägs att beslutsfunktionen vid skuldsanering bör åvila domstol i alla fall av skuldsanering. På de allmänna domstolarna ankommer sedan gammalt att handlägga ärenden som innefattar ingrepp i bl.a. civilrättsliga förhållanden. Vidare talar uppgiftens karaktär för att domstolarna och inte kronofogdemyndigheten ska besluta om skuldsanering. Artikel 6 i garanterar enskilda rätten till domstolsprövning och en rättssäker process. Syftet med artikeln är att tillförsäkra den enskilde en opartisk prövning av rättsliga anspråk. Enligt artikel 6.1 ska var och en, vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter, vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol, som upprättats enligt lag. kan sägas indirekt ha prövat frågan om det kan anses strida mot artikel 6.1 att en förvaltningsmyndighet som första instans prövar en tvist om någons civila rättigheter, medan domstol endast prövar frågan efter överklagande. I flera fall har domstolen funnit att kränkt nämnda artikel genom att klaganden inte hade möjlighet att få sitt ärende prövat av domstol (se SOU 2004:81 Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande). Enligt det nu liggande förslaget finns en rätt att överklaga kronofogdemyndighetens beslut till domstol, så något direkt brott mot artikel 6.1 i är inte för handen. Däremot kan förslaget anses strida mot anda. anser därför att tvingande skuldsaneringsärenden även fortsättningsvis ska handläggas i domstol.
mot · GT02L9 · 2006-03-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagens skyldighet att redovisa de anställdas sjukfrånvaro och könsfördelningen inom företagens ledningar. I propositionen lämnar regeringen förslag om ändringar i bl.a. reglerna om bokföringsskyldighet för mindre företag. Reglerna om löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning och arkivering föreslås bli enklare. Detta sker genom att befintliga bestämmelser ändras eller upphävs samt genom att mer komplicerade bestämmelser blir tillämpliga endast på större företag. instämmer i regeringens förslag som är i linje med förslag som alliansen lagt i tidigare motioner. Krångliga regler är ofta extra kostsamma för mindre företag som inte har samma möjligheter att anlita professionella experter som större företag har. Propositionen definierar en gräns mellan större och mindre företag. För att företag ska räknas som ett större företag måste det uppfylla mer än ett av följande villkor: Det ska ha haft minst 50 anställda i genomsnitt . Balansomslutningen ska ha varit . Nettoomsättningen ska ha uppgått till . Företag som räknas som mindre företag föreslås bli undantagna från vissa bestämmelser. Förslagen i propositionen innebär därför vissa förenklingar av regelbördan för mindre företag, vilket vi välkomnar. anser dock att det är märkligt att regeringen inte valt att undanta mindre företag från två kostsamma redovisningskrav som särskilt nämns i propositionen. Det handlar om skyldigheten att redovisa de anställdas sjukfrånvaro samt fördelningen mellan män och kvinnor i företagens ledningar. anser att denna skyldighet endast borde gälla för större företag. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GT02MJ15 · 2006-03-01 00:00:00 — Vidare anser vi att regeringen bör använda sig av de möjligheter som denna förordning ger för att via LBU-medel förbättra tillgången till finansiellt kapital på landsbygden, t.ex. genom kreditgarantier eller mikrolån. Insatserna bör gälla både insatsområde 1 och insatsområde 3. Detta bör ges regeringen till känna. Vi anser att besluten om programmen speciellt under insatsområde 3 i huvudsak skall ske regionalt med ett stort lokalt inflytande. Beslutprocessen måste ta tillvara varje regions speciella förhållanden. Man bör inte låsa fast sig i en typ av struktur, t.ex. stora projekt, utan låta de lokala förutsättningarna styra. Detta bör ges regeringen till känna. Det vore önskvärt att öka den kommunala delaktigheten i LBU-programmen. Vi är positiva till Leaderliknande arbetsformer, men inte heller här bör man låsa sig vid en enda metod för projektutveckling utan låta olika former existera. Vi anser att Leadermetodik kan användas i alla tre insatsområdena. Framför allt vill vi lyfta fram möjligheten att via Leadermetodik lyfta in ett än starkare landskapsperspektiv vad gäller insatsområde 2. Regeringen bör se över i vilken utsträckning det finns hinder för en fungerande delaktighet i programmen på lokalnivå. Det kan röra problem med finansiering innan utbetalning av medlen gjorts, byråkratiska hinder m.m. Regeringen omnämner i skrivelsen samernas och rennäringens betydelse för landsbygden. Vi anser att samernas valda organisationer skall ha ett stort inflytande över hur LBU-medel används inom deras områden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N17 · 2006-03-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge projektverksamheten en tydligare inriktning mot hållbar tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa transparens i beslutsfattandet om projektanslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se till att utvärderingar av projekten genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till att projekten blir färre och större. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka kontrollen av regelefterlevnaden. Statliga medel används ineffektivt har granskat den regionala projektverksamhet som bedrivs inom den regionala utvecklingspolitiken. Granskningen visar att en stor del av det statliga stödet inte används effektivt och inte i tillräcklig grad bidrar till de mål som och regeringen satt upp. Enligt finns det skäl att överväga en grundläggande omprövning av hur stödsystemen inom den regionala utvecklingspolitiken bör vara utformade. I punkterna nedan sammanfattas den kritik som riktar mot den regionala projektverksamheten. Kritik som i huvudsak ställer sig bakom. Enligt intentioner ska näringslivets behov vara styrande för stödgivningen. Detta har dock inte uppfyllts. Istället har funnit att offentliga organ inte bara i betydande omfattningen är finansiärer av stöden utan även mottagare. Många projekt har sådan karaktär att de kan bedömas vara ordinarie uppgifter för myndigheter och kommuner. Detta medför en risk för att projektmedlen blir en möjlighet för offentliga organ att förstärka sina anslag. I intentioner för verksamheten har miljö- och jämställdhetsaspekter lyfts fram. Detta avspeglas dock inte i besluten om vilka projekt som får stöd. Enligt bedrivs arbetet hos de stödgivande myndigheterna utan tillräcklig transparens. Detta kan, enligt Riksrevisonen, ifrågasättas, eftersom stödgivarna beviljar sig själva medel i av fallen. anser att det finns brister i utvärderingarna av projekten och att detta innebär att varken regering eller riksdag har tillräcklig kunskap om effekterna av stöden. avslutar sin granskning med följande rekommendationer till regeringen, rekommendationer som ställer sig helt bakom. Ge projektverksamheten en tydligare inriktning mot hållbar tillväxt. Skapa transparens i beslutsfattandet med bl.a. skriftliga motiveringar av både bifall och avslag på ansökningar om projektstöd. Säkerställ att utvärderingar av projekten genomförs. Ta initiativ till att projekten blir färre och större så att näringslivets involvering kan öka. Öka kontrollen av regelefterlevnaden för att bl.a. se till att projekten inte finansierar ordinarie verksamhet hos stödgivare eller andra myndigheter. Allt detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GT02T10 · 2006-03-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om påföljden vid upprepade svarttaxibrott. I betänkande 2001/02:TU9 bifölls min motion om skärpt påföljd vid svarttaxiverksamhet, och beslutade om ett tillkännagivande till regeringen. har regeringen lagt fram ett förslag till . Jag menar att detta förslag inte innebär en tillräcklig skärpning av påföljden vid olaga taxiverksamhet. En skärpning av straffet för olaga yrkesmässig trafik trädde i kraft genom den nya yrkestrafiklagen. Straffmaximum höjdes då från fängelse till fängelse . De som döms för att ha kört s.k. svarttaxi får till övervägande delen dagsböter. Det innebär att de i praktiken är oförhindrade att uppta sin illegala verksamhet. Bland dem som kör svarttaxi är respekten för lagen ringa. Många av dem är kriminella och förekommer i brottsregistret och de hejdas inte av risken att gripas för olovlig körning. De kommer inte att avlägga körprov för taxiförarlegitimation och de kommer inte att avskräckas av böter, vilket propositionen föreslår. Den mest verksamma påföljden för dessa personer är givetvis att ta av dem verktygen. Upprepade förseelser bör enligt min mening kunna ge påföljden indraget körkort och beslagtagning av bilen.
mot · GT02T11 · 2006-03-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från yrkestrafiklagens bestämmelser om 21-årsgräns för att erhålla taxikörkort. I regeringens proposition 2005/06:109 om åtgärder mot svarttaxi föreslår regeringen att ett särskilt körprov införs. Detta är en bra åtgärd för att höja trafiksäkerheten. Detta har med tydlighet framhävts i propositionens text. Utredningen av taxinäringen visar att åldersgränsen och innehav körkort inte är tillräckligt för att garantera körskicklighet och gott omdöme i trafiken. Det finns dock skäl att se över åldersgränsen för dem som genomgår en gymnasial yrkesförarutbildning. De allra flesta av dessa gymnasister har som mål att arbeta som yrkeschaufför. Det framstår då som onödigt och omotiverat att dessa personer efter genomgången utbildning inte ska få möjlighet att utöva det yrke man utbildat sig till. Med den nu föreslagna lagstiftningen tvingas man vänta . riskerar man att tappa mycket av de förvärvade kunskaperna. Det är därför motiverat att man med ett undantag för dem som genomgår en gymnasial yrkesförarutbildning har en nedre åldersgräns för taxikörkort .
mot · GT02T12 · 2006-03-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att bevilja generella och mer flexibla dispenser från taxametertvång. Enligt 7 kap. 2 § yrkestrafikförordningen (1998:779) kan länsstyrelser medge att ett fordon får användas i taxitrafik även om det inte är försett med taxameter. Det innebär att om vissa förutsättningar är uppfyllda kan fordonet få dispens från det taxametertvång som annars finns i taxibranschen. Det normala för fordon inom taxibranschen är att de används i ordinär taxitrafik där kunden betalar för resan utifrån bland annat hur lång den varit. Det finns dock en liten grupp inom taxinäringen som bedriver limousineservice. Med dagens regler omfattas även de av taxametertvånget och bör även fortsättningsvis göra det om de också används i taxitrafik. kan fordon som endast används i limousineservice medges undantag från taxametertvånget, men under allt för strikta restriktioner. Bland annat kan undantag inte göras generellt för alla kunder utan ett särskilt undantag måste göras för varje enskild kund. Med andra ord kan det limousineserviceföretag som har undantag från taxametertvånget för att det har ett avtal med kunden , inte göra ännu ett avtal med kunden utan att få dispens via . Detta omöjliggör för limousinebolag att ta emot vissa kunder och till dessa lämnas i stället bara de olagliga alternativen. Typexempel på sådana kunder är brudpar eller följen till studentbaler. När det finns för strikta regler för den vita marknaden som de inte kan följa ökar alltså den svarta marknaden. Jag menar att syftet med reglerna snarare borde vara det omvända, att underlätta för den lagliga marknaden så att den ges bättre förutsättningar att konkurrera med den olagliga istället. Det rimliga vore att länsstyrelsernas möjligheter att ge dispens från taxametertvånget enligt yrkestrafikförordningen utsträckes så att dessa dispenser kan ges mer generellt och möjliggöra större flexibilitet . Möjligheten till generell dispens kan fortfarande förenas med villkor som till exempel att dessa fordon enbart får användas i trafik där resan är förbeställd, priset på resan är förbestämt och kontanter inte förekommer.
mot · GT02T13 · 2006-03-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att transporter som utförs också av andra personer än släktingar, vänner, arbetskamrater, grannar och bekanta skall undantas från yrkestrafiklagens straffbestämmelse om erbjudande av körningar till allmänheten, om de till sin karaktär uppenbarligen inte utgör s.k. svarttaxiverksamhet. I syfte att bekämpa olaglig taxiverksamhet, s.k. svarttaxi, föreslås i propositionen ett förbud för den som inte har tillstånd till taxitrafik att utföra vissa persontransporter mot ersättning efter erbjudande om körning till allmänheten. ställer sig bakom åtgärderna som kan underlätta polisens bekämpning av det samhällsproblem som svarttaxiverksamheten utgör. Det är väsentligt att också den som utfört endast enstaka transporter med svarttaxi ska kunna straffas. Begreppet erbjudande till allmänheten behöver förtydligas De striktare bestämmelser som är nödvändiga för att komma åt svarttaxiverksamheten måste dock tydligt definieras så att inte alla körningar med personbil eller lätt lastbil som sker mot ekonomisk ersättning faller under yrkestrafiklagens straffbestämmelse. Det måste fortsättningsvis vara fullt möjligt att vid studentexamen, bröllop och andra högtidliga tillfällen kunna anlita en person som man själv varken är släkt eller närmare bekant med för en körning. Det är inte helt ovanligt att ägare till äldre eller på annat sätt särskilt intressanta fordon kontaktas med förfrågan om de vill ställa upp och mot ekonomisk ersättning köra till exempel ett bröllopspar. utgår ifrån att regeringen inte haft för avsikt att omintetgöra möjligheterna att anlita någon för sådana transporter, men propositionen tydliggör inte detta på ett tillfredsställande sätt. I propositionen resoneras om vilken typ av körningar som inte är avsedda att omfattas av yrkestrafiklagens bestämmelser om erbjudande av körningar till allmänheten. De exempel som anförs är körningar av släktingar, vänner, arbetskamrater, grannar och andra bekanta. För att tydliggöra att utnyttjandet av till exempel veteranfordon med förare vid högtidliga tillfällen ska kunna fortsätta, bör tillkännage som sin mening att körningar som mot betalning utförs också av andra personer än de i propositionen uppräknade, ska undantas från yrkestrafiklagens straffbestämmelse om erbjudande av körningar till allmänheten, om de till sin karaktär uppenbarligen inte utgör svarttaxiverksamhet. Skånberg (kd) von der Esch (kd)
mot · GT02T15 · 2006-03-30 00:00:00 — avslår proposition 2005/06:160 i den del som avser driftsbidraget till StockholmVästerås flygplats och . En väl utvecklad infrastruktur är av strategisk och vital betydelse för en regions och ett lands tillväxt och för dess utvecklingsmöjligheter. Inte minst är flygförbindelserna avgörande. I planeringen av infrastrukturens utveckling krävs hänsynstaganden till utvecklingspotentialen, miljön och arbetsmarknaden. För och är därför och viktiga. Flygplatserna, med betydande upptagningsområden, har bl.a. snabba förbindelser med och där anslutande linjer. Vidare finns chartertrafik och godstrafik. De båda flygplatserna hotas nu av två förslag från regeringen. Den nya flygskatt som föreslås införas riskerar att leda till ett betydande bortfall av trafik. Den nya skatten tar heller inte hänsyn till miljöaspekterna hos olika flygplan. Därtill vill regeringen, tillsammans med och , nu i den transportpolitiska propositionen ta bort driftsstödet till flygplatserna. I propositionen finns ett antal irrelevanta motiv till indragningen av driftsstödet. Det hävdas bl.a. att de ligger så nära att det är möjligt med endagsförrättning där utan att behöva flyga till . Den nivån på argumentation tyder på att regeringen knappast vet var och ligger. Det är inte aktuellt att flyga mellan eller och . Däremot är det angeläget att det går att resa från och flygplatser till övriga . Vidare hävdar regeringen att driftsstödet primärt bör fokuseras på interregionala transporter. Även på denna punkt gör regeringen en felaktig bedömning. Det intressanta ur ett Mälardalsperspektiv och även ur en nationell utgångspunkt är transporterna till . Det är tillgängligheten till mötesplatser och marknader utanför vårt land som avgör våra internationella företags möjligheter att fortsätta att utvecklas med bibehållen bas i . Stockholmsberedningen fastslog i sitt delbetänkande att trafiken på enligt prognoser inte kan tillåtas öka på grund av gällande utsläpps- och bullerregler. När därtill troligen läggs ner och bebyggs med bostäder kommer behovet av flygkapacitet i regionen inte att tillfredsställas efter 2011. Både och flygplatser kan bidra till att avlasta . Sammantaget innebär propositionens förslag att får sämre förutsättningar att utvecklas. Det är allvarligt eftersom detta också leder till sämre utveckling för hela landet. Mot bakgrund av det ovan anförda är det fel väg att gå att försämra förutsättningarna för flygplatserna i och .