ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Fi216 · 2006-10-27 00:00:00 — Etablering av små banker tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att undanröja etableringshindren för små banker. För små banker är det av mycket stor betydelse att få tillgång till det bankgemensamma clearingsystemet som reglerar betalningar banker emellan för att kunna konkurrera på lika villkor och kunna erbjuda sina kunder konkurrenskraftiga betalningssystem. Alla sparbanker i , utom Finn och Gripen (som är stora) och två små på , är helt och hållet uppknutna mot clearingsystem och får även kapital därifrån. har dessa sista två små sparbanker fått veta genom att de måste gå in i system före utgången av 2008. Det här innebär att i praktiken har full kontroll över de s.k. fristående sparbankerna. Att medlemsbankerna, t.ex. och , inte kan ansluta till clearingen på grund av sin litenhet och att sparbankerna inte har möjlighet att välja, är en konkurrensbegränsning som inte är bra för landet. En lokalt driven banks betydelse för en orts utveckling ska inte underskattas. Därför måste det klargöras att även små banker måste få tillgång till det gemensamma clearingsystemet.
mot · GU02Fi221 · 2006-10-30 00:00:00 — Skattekrediteringar till stöd för miljöförbättrande åtgärder avslår regeringens förslag att lagen (2005:1105) om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus och lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor ska upphöra att gälla vid utgången av 2006 (avsnitten 3.19, 3.20 och 5.10.1). avslår regeringens förslag att lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem eller installation av solvärme ska ändras i och med utgången av 2006 (avsnitten 3.1 och 8.2.13). begär att regeringen lägger fram förslag till lag om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder avseende biobränsleeldade uppvärmningssystem. I nu gällande regler, enligt budgetproposition 2006, finns möjlighet till skattereduktion för energieffektiviseringar i offentliga lokaler, konvertering från direktverkande elvärme, installation av solvärme i kommersiella lokaler, installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus och insatser för effektivare energianvändning. I proposition 2006/07:1 föreslår regeringen att lagen (2005:1105) om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus skall upphöra att gälla vid utgången av och att skattereduktionen ersätts med anslag under utgiftsområde 21. föreslår i motion Utgiftsområde 21, N313, att dessa anslag tas bort och att vi fortsätter med möjlighet till skattereduktion enligt tidigare beslut. bör därför besluta att avslå regeringens förslag att lagen (2005:1105) om kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus och att lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor skall upphöra att gälla vid utgången av 2006. bör också besluta att avslå regeringens förslag att lagen (2005:1247) om kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem eller installation av solvärme skall ändras i och med utgången av 2006. Detta bör besluta. föreslår dessutom i motion Fi245 att ett nyinrättat stöd för installation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i nya småhus eller för installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus, skall ges som en skattereduktion. bör dessutom begära att regeringen lägger fram förslag till lag om skattereduktion för vissa miljöförbättrande åtgärder enligt vad som ovan anförs. Detta bör begära.
mot · GU02Fi222 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa utmaningsrätt. Den offentliga sektorn behöver bli bättre på att öppna sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att befintliga företag inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det finns exempel på kommunala verkstäder, tryckerier och gymanläggningar som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. på skriver i nyhetsbrevet från bland annat följande: Den offentliga upphandlingen i omsätter runt , drygt 20procent av BNP. En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Eftersom en betydande del av denna omfattande offentliga upphandling sker inom kommuner och landsting anser jag att det är ett stort samhällsproblem att just kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut företag. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad. Det är därför dags att öppna den offentliga upphandlingen. Ett led i detta arbete är att införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar måste kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet.
mot · GU02Fi225 · 2006-10-30 00:00:00 — avslår regeringens förslag om ändring i 57 kap. 11 § inkomstskattelagen och 57 kap. 1617 §§ samma lag (avsnitten 3.11, 5.5.1.1 och 5.5.1.2). begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i inkomstskattelagen 65 kap. 14 § avseende bolagsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kreditering på skattekonto avseende forskning och utveckling. Regeringens förslag i budgetpropositionen, proposition 2006/07:1 Regeringen anser det motiverat med ett fortsatt reformarbete med reglerna för fåmansföretag och föreslår en bredare översyn. Redan nu föreslår man att nivån på schablonbeloppet i den så kallade förenklingsregeln höjs från 1,5 till 2 inkomstbasbelopp. Dessutom föreslår man att det lönebaserade utrymmet höjs från 20 till 25procent upp till en lönesumma på 60 inkomstbasbelopp. Det avdrag på 10 inkomstbasbelopp som begränsar den lönesumma som legat till grund för beräkning av lönebaserat utrymme tas bort. avvisar regeringens förslag och har tagit hänsyn till det i vår budgetmotion, Fi245. välkomnar dock en ytterligare översyn av regelsystemet som gäller aktiva delägare i fåmansföretag, de så kallade 3:12-reglerna. Vi anser att långsiktiga regelsystem är viktiga för näringslivet och noterar att de i propositionen föreslagna förändringarna trots allt inte ligger så långt ifrån nuvarande regler. I avvaktan på en övergripande översyn anser vi emellertid att det nuvarande regelsystemet bör ligga fast. bör besluta att avslå regeringens förslag om ändring i 57 kap. 11 § inkomstskattelagen och 57 kap. 1617 §§ samma lag. föreslår i budgetmotion Fi245, att bolagsskatten höjs från . Det innebär en ökad inkomst för staten med . Vi menar att i och med det inte påtagligt försämrar sin konkurrenskraft. Förslaget motiveras också av att vi i vår budgetmotion har förslag som huvudsakligen riktar sig till mindre företag. Det gäller bland annat borttagande av sjuklönekostnader för mindre företag, borttagande av medfinansiering och stimulanser för ökade forskningsinsatser. bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen 65 kap. 14 § i enlighet med vad som anförts ovan. Forskningssatsning i små och medelstora företag föreslår även att ökad forskning och utveckling ska uppmuntras i mindre företag. Detta utvecklas vidare i separat motion FoU i små och medelstora företag och finns även upptaget i budgetmotion, Fi245, där vi menar att stimulansen ska utformas som en kreditering av skattekonto. Förslaget ska gälla . Vad som anförts om kreditering på skattekonto avseende forskning och utveckling bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Fi229 · 2006-10-30 00:00:00 — Sänkt skatt på annonser och reklam tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på annonser och reklam för tidningar med annonsintäkt som understiger 100miljoner kronor. begär att regeringen återkommer med lagförslag om borttagande av skatt på annonser och reklam för tidningar med annonsintäkt som understiger 100miljoner kronor. Reklamskatten har orsakat tillämpningsproblem för såväl skattskyldiga som skatteadministrationen. Lagen har varit föremål för ett antal ändringar utan att man kommit tillrätta med problemen. Reklamskattens brister kan delas upp i två kategorier. För det första är skatten inte generell och konkurrensneutral. För det andra är skattereglerna för reklam otillräckliga och svåra att tillämpa. Skattesatserna varierar för olika tidningar/press och trycksaker. För viss reklam utgår inte någon skatt överhuvudtaget. Det är svårt att utöva beskattningskontroll när det gäller trycksaker som införs från annan medlemsstat i EU. Det medför konkurrensstörningar mellan svenska och utländska tryckerier. Dessutom träffar reklamskatten inte reklam i medier såsom radio, tv och webbplatser. Reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning sänktes från 4till 3procent av beskattningsvärdet och reklamskatten i övrigt sänktes från 11till 8procent av beskattningsvärdet . Beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress respektive populär- eller fackpress höjdes från 12respektive 6miljoner kronor till 50respektive 10miljoner kronor från samma tidpunkt. föreslår som ett ytterligare steg att tidningar med annonsintäkt understigande 100miljoner kronor befrias från att betala s.k. reklamskatt . bör dock reklamskatten avskaffas. Vad som ovan anförts om sänkt skatt på annonser och reklam bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetmotion , Fi245, avsätter vi 60miljoner kronor för detta.
mot · GU02Fi231 · 2006-10-30 00:00:00 — Beställarkompetens vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lagstiftningen bör förändras så att det blir omöjligt för en offentlig upphandlare att utestänga offentliga förvaltningar från att delta i upphandlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör utarbetas förslag till obligatorisk utbildning för offentliga upphandlare till gagn för kvalitet, miljö, jämställdhet och arbetsmiljö. Det finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen såsom den genomförs runtom i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att kvalitet, miljö-, jämställdhets- och arbetsmiljöhänsyn hamnar i skymundan. På andra håll i landet har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. I t.ex. har den borgerliga ledningen tillämpat denna form av upphandling. Förutom att ledningen därmed förfördelat fungerande offentliga förvaltningar har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Gällande lagstiftning tillåter politiker att utestänga offentliga förvaltningar från upphandlingar om de så önskar. Lagstiftningen måste förändras på detta område så att även offentliga förvaltningar får delta i upphandlingen, till nytta för kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Upphandlarnas kompetens måste också förbättras. Alla som genomför en offentlig upphandling måste vara införstådda med de regler som gäller, och inte bara ta hänsyn till pris utan även till kvaliteten, miljön, jämställdheten och arbetsmiljön.
mot · GU02Fi232 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen stärks. har det skett en accelererande utveckling där upphandling används som ett instrument för att konkurrensutsätta offentlig tjänsteproduktion och andra verksamheter. Tillämpning och regelverk för upphandling måste fungera på ett sådant sätt att det vidmakthåller och främjar sociala förbättringar i samhället. Insynen och det fackliga inflytandet i upphandlingsprocessen är otillräckligt. Medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling ger inte de fackliga organisationerna tillräcklig insyn och påverkansmöjligheter vid upphandlingar. Professor vid har jämfört svensk och dansk tillämpning av EG:s upphandlingsdirektiv. Hon konstaterar att ålagt sig en mängd restriktioner som inte följer av EG-lagstiftningen, varav kravet på affärsmässighet är en. I krävs att företag som ska komma i fråga för offentlig upphandling ska tillämpa kollektivavtalsenliga villkor. Och professor konstaterar i en expertutredning för att inte har utnyttjat EG-lagstiftningens möjligheter till skydd för arbetstagaren vid offentlig upphandling. Alltför ofta innebär en upphandling oacceptabla konsekvenser för de anställda i form av sämre arbetsmiljö, dåliga anställningsvillkor och sämre anställningstrygghet. Offentlig upphandling måste kunna ske både affärsmässigt och med villkoren att leverantörer och eventuella underentreprenörer tillämpar de löne- och anställningsvillkor som allmänt gäller för branschen på den ort där arbetet ska utföras.
mot · GU02Fi234 · 2006-10-30 00:00:00 — Offentlig upphandling för hållbar utveckling och socialt ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten fastslår att man i sin offentliga upphandling avser att inte medverka till brott mot deklarationen om de mänskliga rättigheterna och kärnkonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten i sin upphandlingspolicy formulerar övergripande mål om att alla leverantörer ska respektera kärnkonventioner genom hela produktionskedjan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten utreder hur man bäst arbetar med uppföljning av den nya policyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten, som ett första steg mot att genomföra den nya policyn, påbörjar en dialog kring mänskliga och fackliga rättigheter med statens leverantörer av livsmedel och arbetskläder. köper vi i , med offentliga medel, varor och tjänster för runt . På EUnivå handlar det om , eller av EU:s samlade bruttonationalprodukt. Kommuner, landsting och statliga myndigheter och bolag är betydelsefulla ekonomiska aktörer, både här hemma och på den internationella marknaden. Ekonomin är global och de flesta varor och tjänster produceras på en öppen världsmarknad. Den här utvecklingen har lett till ökat välstånd i världen men också till problem. De företag som bedriver verksamhet i många olika länder kan medvetet eller omedvetet tjäna pengar på ojämlika handelsvillkor och skillnader i lagstiftning och regelverk. De allra flesta människor håller med om att företag inte ska medverka till brott mot mänskliga rättigheter. I medier och bland företagen själva pratar man om att företag har ett etiskt och socialt ansvar. Trots det uppmärksammas många stora företag för att i utvecklingsländer medverka till orimliga arbetsvillkor, miljöförstöring, korruption och till och med väpnade konflikter. Det borde vara självklart att staten i sin upphandling tar hänsyn till frågan om företagens ansvar och själv agerar som en ansvarstagande konsument. Grunden för statens agerande bör vara att man gentemot sina leverantörer kräver respekt för , den internationella arbetsorganisationens, kärnkonventioner.
mot · GU02Fi236 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge SCB i uppdrag att löpande producera och publicera korrekt statistik för gränsregionerna. Värdet av korrekt beslutsunderlag är stort. När underlaget är av dålig kvalitet riskerar beslut att bli felaktiga. Tyvärr håller den svenska officiella statistiken på flera områden på att bli oanvändbar eftersom den avgränsas till nationella förhållanden. I en internationell miljö med ökad rörlighet så går det inte att lika tydligt sätta stopp vid gränserna som . I gränsregioner sker en utveckling som inte syns i den officiella statistiken. I pendlade 6500 personer boende i till jobb i . Svenskar dras till den större arbetsmarknaden i , danskarna attraheras av billigare bostäder i . flyttade 3000 danskar till , varav de flesta behöll jobbet i . Samma fenomen uppstår mellan och samt och . Pendlingen är positiv och bidrar till ökad tillväxt. Problemet är bara att det inte sätter spår i statistiken. Gränsregionernas siffror försämras tvärtom i takt med att integrationen ökar. I är det () som är ansvarig för den officiella statistiken. SCB är en uppdragsstyrd myndighet som får anslag från departement och myndigheter. För att nya uppgifter ska beaktas och tas med i den officiella statistiken krävs att dessa skrivs in i SCB:s regleringsbrev och täcks av anslag för ändamålet. För att få kontinuitet i statistiken räcker det därför inte att de aktuella gränsregionerna på egen hand beställer statistik, det krävs beslut om att uppgifterna ska med.
mot · GU02Fi238 · 2006-10-30 00:00:00 — Ordning och rättvisa på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid revideringen av lagen om offentlig upphandling uttrycka att leverantörer till kommuner och underentreprenörer ska följa de villkor som gäller i enlighet med svenska kollektivavtal. Det svenska systemet för ordning och rättvisa på arbetsmarknaden har byggts upp med både avtal och lagar . Hela vårt svenska välfärdssystem, den svenska modellen, bygger på att medborgarna arbetar, tjänar pengar och betalar skatt. Vi har, inte minst vid utnämningen av den moderatledda regeringen, sett hur en del invånare sätter sig över detta synsätt. Vi anser att den svenska modellen är väl värd att skyddas, men vi ser att det finns fler problem än lag och lydnad och lagtrots hos vissa. Många människor flyttar för till arbete i andra länder med olika välfärdssystem. Handeln med både varor och tjänster mellan länder ökar, främst inom EU. Fler och fler affärer sker via Internet, vilket medför svårigheter för våra svenska myndigheter att kontrollera att det som säljs följer träffade överenskommelser genom lag, avtal och svensk praxis. Denna del av globaliseringen ställer krav på att regelverket stärks för att möta invånarnas behov av rättvisa och trygghet samt för att ge våra myndigheter redskap så att de verkligen kan utöva en effektiv kontroll inom sina respektive områden. Dessutom behöver den kontroll som fackföreningsrörelsen utövar anpassas och förbättras till den verklighet som redan råder. Vi anser det självklart att alla som arbetar i ska ha rätt till lika villkor för lika arbete oavsett om arbetstagaren bor i vårt land permanent eller tillfälligt. Ingen arbetsgivare oavsett vilket land han/hon kommer ifrån ska tillåtas dumpa löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar ytterst om våra möjligheter att finansiera den generella välfärden . Vi ska självklart ha en stor öppenhet mot att företag från andra länder ges möjlighet att utföra tjänster och entreprenader i , men det ska lika självklart ske på samma villkor som gäller för svenska företag så att konkurrensen blir likvärdig. Vi vill ställa krav på justa villkor vid all offentlig upphandling samt med kraft och på alla plan motverka den ekonomiska brottsligheten. Det har i olika sammanhang hävdats att kommuner och landsting inte kan ställa krav på kollektivavtal vid upphandling. Frågan har endast prövats juridiskt en gång (1996). Vi anser att möjligheten redan finns. Den har dessutom stärks i EU:s nya upphandlingsdirektiv. Där sägs följande: Gällande lagar, förordningar och kollektivavtal rörande arbetsvillkor och arbetarskydd, på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå, är tillämpliga vid fullgörandet av ett offentligt kontrakt om dessa bestämmelser och tillämpningen av dem överensstämmer med gemenskapsrätten. Vid översynen av lagen om offentlig upphandling bör detta synsätt komma till uttryck så att det klart framgår att leverantörer till kommunerna och de underentreprenörer som han/hon använder ska följa gällande svenska kollektivavtal.
mot · GU02Fi239 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa 50-öringen. Både affärsinnehavare och kunder klagar på 50-öringarna. De bli nästan aldrig använda när man väl fått dem och man kan inte ens parkera för dem. är det att avskaffa 50-öringen.
mot · GU02Fi240 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagen om offentlig upphandling () så att det införs ett krav på konkurrensupphandling av all offentlig upphandling exklusive myndighetsutövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av så att det införs en utmaningsrätt för företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av så att det tydliggörs att s.k. kundvalssystem inte omfattas av kravet på offentlig upphandling. Merparten av alla upphandlingar som görs av regering, riksdag, statliga myndigheter, kommuner och landsting och offentligt ägda företag regleras i lagen om offentlig upphandling. Det motsvarar närmare en fjärdedel av BNP. Av dessa upphandlingar utgör halva volymen tjänster, en fjärdedel bygg- och anläggningsarbeten och en femtedel varor. Att frågan är av stor betydelse framgår inte minst av det faktum att den totala upphandlingsvolymen uppgår till . har i en utredning visat att skärpta regler för offentlig upphandling och förbättrade sanktionsmöjligheter mot dem som bryter mot lagen kan spara över 20 miljarder skattekronor . Dessutom bidrar en väl fungerande offentlig upphandling till att skapa ett bättre näringsklimat. En effektivisering och bättre användande av offentlig upphandling skapar också bättre förutsättningar för små och medelstora företag. Med fler arbetsgivare att välja emellan så skapas även bättre förutsättningar för anställda som enbart är hänvisade till offentliga arbetsgivare. Jag anser att mycket finns att göra inom området offentlig upphandling för att bättre ta vara på skattebetalarnas pengar som företagande och alternativa driftformer ges ökat utrymme till nytta för medborgare, företag och anställda. De åtgärder som behövs är bl.a. åtgärder för ökad konkurrensupphandling genom att kompletteras med krav på att all verksamhet där förutsättningar finns skall konkurrensupphandlas. Det betyder att all verksamhet som inte är myndighetsutövning eller finansieras via olika pengsystem, där konkurrensmomentet är inbyggt i det individuella valet av en tjänst, skall upphandlas i konkurrens. Detta innebär att kommer att gälla även vid inköp från egen regi-verksamhet. bör vidare kompletteras med ett krav på att avbrytande av en upphandling endast kan godtas om det är strikt affärsmässigt motiverat. Jag anser vidare att en lagstadgad utmaningsrätt skall införas i avvaktan på att regler införs om att all verksamhet konkurrensupphandlas. Den offentliga sektorn skall vara skyldig att upphandla verksamhet exklusive myndighetsupphandling när en företagare så begär. Enskilda och företag ges på detta sätt en möjlighet att utmana den offentliga sektorns verksamhet. Mot bakgrund av att det råder oklarhet om hur skall tolkas när det gäller kundvalssystem, där den offentliga subventionen av en viss verksamhet sker genom att medborgarna själva får välja t.ex. skola eller barnomsorg och sedan får den finansierad av kommunen med ett fast belopp, föreslår jag att regeringen gör en översyn av så att det tydliggörs att s.k. kundvalssystem inte omfattas av kravet på offentlig upphandling.