ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ju389 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för lagstiftning motsvarande den svenska sexköpslagen inom Europeiska unionen. I beräknas 25000 män uppsöka prostituerade . Prostitution är en form av kvinnoförtryck som ytterst handlar om tanken att kvinnans sexualitet kan köpas och ägas. Prostitution innebär en grov kränkning av allas rätt till den egna sexualiteten. Prostituerades vardag präglas ofta av våld, missbruk av droger och social misär. En aktiv och uppsökande socialpolitik tillsammans med lagstiftning som kriminaliserar kunderna är några medel för att bekämpa prostitution. infördes den svenska sexköpslagen som gör det kriminellt att köpa sex. Denna lag diskuteras alltmer frekvent även i övriga , exempelvis i och , även om många andra länder går en motsatt väg och legaliserar prostitution. röstade utskott för medborgerliga fri- och rättigheter igenom ett betänkande om EU:s strategier mot människohandel i . Det viktiga som slogs fast i betänkandet var att medlemsstaterna måste erkänna att en legalisering av prostitution gör det enklare att köpa sex, också av dem som utsatts för människohandel. Då en mycket klar majoritet av den svenska partier står bakom sexköpslagen bör regeringen marknadsföra denna inom såväl enskilda länder i Europeiska unionen som inom själva unionen.
mot · GU02Ju390 · 2006-10-30 00:00:00 — Översyn av lagen om grov kvinnofridskränkning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av lagen om grov kvinnofridskränkning. Kvinnofrid finns i sedan tid. Trots det utsätts tusentals kvinnor för våld och mer eller mindre grova kränkningar i sin vardag. Många kvinnor dör fortfarande som resultat av detta våld. Ofta leder trakasserierna till att kvinnan, tillsammans med sina barn, måste lämna hemmet och sitt invanda liv och under en ny identitet bosätta sig på en ny ort medan gärningsmannen kan fortsätta att leva i bostaden. Frågan har diskuterats och varit föremål för flera utredningar. Den senaste av dem, , lämnade slutbetänkandet Kvinnofrid (SOU 1995:60) och föreslog där införande av ett kvinnofridsbrott, som skulle bestå av flera brott i detta fall trakasserier som pågått under en tidsrymd. Syftet med detta var att höja straffvärdet för mindre allvarliga brott som utförts systematiskt. Enskilda brott med högt straffvärde hanteras ju i särskild ordning. Tyvärr genomfördes inte kommissionens förslag, utan kvinnofridskränkning består av ett antal självständigt straffbelagda gärningar. Det innebär bland annat att preskriptionstiden för varje brott räknas för sig. Detta är inte acceptabelt. Alltför många kvinnor får sina normala liv ödelagda av trakasserier och hot som tillsammans gör deras liv outhärdligt. För att skapa rättvisa åt dessa kvinnor måste lagen om grov kvinnofridskränkning ses över.
mot · GU02Ju391 · 2006-10-31 00:00:00 — Brottslighet inom privilegierade grupper tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottslighet inom privilegierade grupper. Få ämnen är så väldebatterade som att utanförskap leder till segregation och att det i spåren av segregation växer fram subkulturer. Där formas egna synsätt på vilka lagar och regler som gäller. Dessa överensstämmer inte alltid med de lagar och regler som gäller i samhället i övrigt. I den här motionen till riksdag vill jag rikta uppmärksamheten på en grupp subkultur som det varit väldigt tyst om i detta sammanhang: den svenska överklassen. Jag gör det på förekommen anledning. Det har vuxit fram en bild av en grupp som accepterar medveten och systematisk brottslig verksamhet. Det är anmärkningsvärt och bör belysas vidare. Vi kan inte leva i ett samhälle där en viss grupp anser sig ha rätt att leva efter egna lagar och regler. Det finns en utbredd oro att det vi hitintills sett bara är toppen på ett . Integration handlar inte om vilken hudfärg du har eller vilket språk du talar. Integration berör ALLA i samhället. Att leva helt skild från människor utanför den egna kulturen, att grupper skapar egna normer och regler kostar samhället åtskilliga miljarder . Överklassens segregering på t.ex. och de konsekvenser den för med sig utgör här inget undantag. Precis som alla andra i det här landet måste de lära sig vilka lagar och regler som gäller i vårt samhälle. Möjligen skulle en riktad upplysningskampanj kring hur fungerar och vilka lagar vi har att rätta oss efter här vara ett tillvägagångssätt. Vi har denna höst sett den ena mer iögonfallande skandalen efter den andra rullas fram i medierna. Det är medborgare som vägra betala tv-licens, anlitat svart städhjälp och svart barnpassning, anlitat arbetskraft som saknat uppehållstillstånd, skattefiffel och bulvanaffärer för att nämna något. Ett statsråd har uttalat sig förmildrande om det genom att säga att det inte är något ovanligt och att han känner många som gör så. Detta förstärker bara bilden av att brottsligheten kommer in i subkulturer som en följd av segregation och är ännu ett tydligt uttryck för överklassens brist på integration i samhället. Detta samhällsfrånvända beteende är helt oacceptabelt. Då det handlar om brottslig verksamhet i en segregerad grupp anar vi stora mörkertal. Vi måste våga lyfta på locket och ta problemet på allvar. Jag anser att det behövs en genomlysning av den brottsliga kultur som synes frodas i överklassen den mest segregerade gruppen i .
mot · GU02Ju392 · 2006-10-27 00:00:00 — Tortyr i svensk lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av brottet tortyr i svensk lagstiftning. Trots att präglades av omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter, var det endast ett litet fåtal av de ansvariga för dessa brott som ställdes inför rätta och dömdes. Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning (nedan tortyrkonventionen) ålägger staterna att kriminalisera tortyrbrottet. har ratificerat tortyrkonventionen och är det tid att implementera brottet i svensk lagstiftning. Anledningarna till detta är många. argumenteras det att tortyr täcks av andra brottsrubriceringar, t.ex. misshandel, men tortyr är något annat, tortyr är ett medvetet, systematiskt och strategiskt bruk av våld. Dessutom är det viktigt att inte blir en för torterare. måste ta sitt internationella ansvar och ställa sådana personer inför rätta. har fått kritik av mot tortyr för att vi inte har infört brottet tortyr i lagstiftningen, och det internationella symboliska värdet av detta skall inte heller underskattas. kan knappast vara trovärdigt när vi uppmanar andra länder att göra tortyr olagligt när vi inte själva gjort det. Enligt bl.a. Romstadgan för ICC får grova internationella brott inte preskriberas. Tanken är att samma ska gälla i svensk rätt när implementerar Romstadgan. Detta borde självklart också gälla tortyrbrottet då det införs i svensk lagstiftning.
mot · GU02Ju393 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att i det juridiska systemet införa kommunarrest för grov kvinnofridskränkning. I TV 4-dokumentären ur , fosterland av journalisten som sändes precis inför riksdagsvalet , framgår att uppemot 70-talet kvinnor mördats av sina makar, pojkvänner eller sambor sedan förra valet . mördas i i genomsnitt 16kvinnor av en man som de har eller har haft ett nära förhållande med. I 85procent av fallen med dödligt våld mot kvinnor är brottsplatsen det gemensamma hemmet. Samhället visar gång på gång att vi inte ens klarar att skydda de allra mest utsatta kvinnorna. Gärningsmän som upprepat bryter mot besöksförbud ska obligatoriskt förses med elektronisk fotboja. Även livvaktsskydd kan behövas i oerhört svåra fall där gärningsmannen är känd och kontinuerligt sprider terror. I riktigt grova fall av våld mot kvinnor, så kallad grov kvinnofridskränkning, där besöksförbudet kränkts ständigt borde kommunarrest kunna införas för misshandlande män. Mannen ska inte tillåtas att bosätta sig i samma område som kvinnan. Kvinnans trygghet och frihet från rädsla ska gå före förövarens frihet. En utredning angående detta bör tillåtas.
mot · GU02Ju395 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nolltolerans mot brottslighet. Allt fler känner sig otrygga och rent av rädda för att exempelvis vistas utomhus vissa tidpunkter . Rättstrygghet är en förutsättning för ett tryggt och väl fungerande samhälle. Vid en ökning av brottsligheten är risken stor att vissa brott prioriteras bort på grund av tids- och resursbrist. Vi kan se tendenser till det. Därför är det nödvändigt med fler poliser och ökade resurser till domstolsväsendet. Det är därför glädjande att ta del av den stora ökningen till denna sektor i regeringens budgetproposition . Det är viktigt att rättsväsendet reagerar mot all typ av brott, annars urholkas rättssystemet och otryggheten och kriminaliteten ökar. Ordspråket det börjar med en knappnål och slutar med en silverskål är väldigt talande. Tidiga reaktioner verkar preventivt på framtida kriminalitet. Det är viktigt att polisen inte nedprioriterar så kallade mängdbrott, även kallat vardagsbrott. Tillräckligt med resurser måste ges för att också klara av att hantera den typen av brott. Det som för omgivningens ögon kan te sig vara ett brott av liten karaktär kan vara förödande för enskilda som drabbas. Att inte få fast den typen av förövare riskerar också att ge signalen att mängdbrott är okej och ingenting polisen reagerar på. I så fall är ute på ett sluttande plan. Att reagera tidigt och att reagera även mot småbrott har visat sig vara effektivt. Tidiga och tydliga signaler från samhällets sida verkar positivt i brottspreventivt syfte. Inte ett enda brott ska bemötas med attityden att en gång är ingen gång eller att det där var väl inte så farligt. All form av lagöverträdelse ska på något sätt bestraffas. I trafiken råder nolltolerans för antal döda och skadade. Det borde vara en självklarhet att nolltolerans även ska gälla när det kommer till brottslighet. Inga brott ska tolereras. En hel del småbrott, såsom skadegörelse, skulle kunna bemötas med att gärningsmannen själv får reparera skadorna. Jag vill därför att begreppet nolltolerans ska tillämpas av den svenska polisen och att det gäller alla former av brott, stora som små.
mot · GU02Ju396 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om domstolsväsendet i . Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade ett förändringsarbete för myndigheter inom rättsväsendet. Resultatet av detta blev att flera mindre tingsrätter försvinner helt eller kvarstår endast som kansliorter utan att man i förväg låtit utreda konsekvenserna. Ingen utredning har inletts om hur domstolsväsendet ska se ut i . Den tidigare socialdemokratiska regeringens arbete har enbart utsatt tingsrätterna för stora besparingsbeting och det finns exempel på tingsrätter som varit tvungna att spara . Ett sådant exempel är och . Det finns många skäl till att inte lägga ned de mindre tingsrätterna. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhällets närvaro. Avstånden kommer att ha stor betydelse vid en nedläggning. Restiden i kombination med väntetider på allmänna kommunikationer riskerar att leda till att människors vilja att inställa sig i tingsrätten kommer att minska. Att vara borta från arbetet med förlorad arbetsinkomst innebär ökade kostnader, vilket talar mot den förra regeringens besparingsargument. Avstånden mellan tingsrätten och medborgarna är av avgörande betydelse när det gäller såväl som . är största domsaga. Vid en nedläggning skulle befolkningen i fjällbygden få till närmaste tingsställe. Det är orimligt. Tingsrätterna i , och är väl fungerande domstolar. Jag menar att även människor i glesbygden måste få känna att de bor i ett rättssamhälle.
mot · GU02Ju398 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av specialutbildade domare för sexual- och barnpornografibrott där barn är målsägande. har kommit långt när det gäller omtanken om barn som målsäganden eller som vittnen i våldsbrott. Dock leder för få mål till fällande dom, vilket märks speciellt när det gäller sexualbrottsmål. Bland forskare och andra experter på området är det väl dokumenterat att barn utsatta för sexuella övergrepp inte självmant/spontant berättar om övergreppen. Barn berättar inte ens när de konfronteras med dokumentationen av övergreppen. Det är också väl dokumenterat att ett barn berättar först när det känner sig tryggt, har förtroende för den vuxne och känner att den vuxne orkar lyssna på vad barnet har att berätta. Både poliser och åklagare har obligatorisk vidareutbildning och en viss möjlighet till specialisering. Så är dock inte fallet inom domarkåren, som saknar möjlighet till specialisering och där det är upp till varje enskild domstol att bedöma utbildningsbehovet. Den yttersta konsekvensen av den rådande situationen, vad gäller åtminstone sexualbrottmål där barn är målsägande, är den ibland uppenbara bristen på kunskap om barns mognad och utveckling, som kan resultera i att barnperspektivet åsidosätts vid den juridiska bedömningen. Så sent som kritiserade för bristen på adekvat utbildning för domare. Under FN:s barnkommittés hearing med regeringen uttrycktes en förvåning över att vidareutbildningen för domare som har barnmål inte är obligatorisk. Att det måste ske en förändring, åtminstone vad gäller sexual- och barnpornografimål, konstateras även i SOU 2004:71 Sexuell exploatering av barn i , sidan 197: Det har vid utredningens genomgång av domar framgått, att domstolarna ofta saknar kunskap om dynamiken i och konsekvenserna av denna typ av brott. Exempel finns på domar där ansvaret för exploatering lagts på minderåriga barn och att risken för upprepad brottslighet negligerats. Även domare behöver särskild kompetens i mål som gäller sexuell exploatering av barn för att citera ovan angivna SOU Mot bakgrund av ovanstående anser vi att regeringen bör överväga att domare som skall döma i denna typ av mål skall specialutbildas och kontinuerligt genomgå en obligatorisk vidareutbildning. Genom ett införande av domare med specialkompetens skulle barns rättigheter tas till vara på ett betydligt bättre sätt än . Som en konsekvens skulle också införandet leda till högre prioritet för dessa ärenden, vilket i sin tur skulle leda till kortare handläggningstider och snabbare processer, som i sin tur skulle underlätta barnets möjligheter till rehabilitering.
mot · GU02Ju399 · 2006-10-23 00:00:00 — Åldersgräns för inköp av klotterutrustning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en åldersgräns för köp av sprejfärg och annan klotterutrustning. Klotter och annan skadegörelse har blivit ett stort samhällsproblem i många av landets kommuner. Klottret kostar stora summor för såväl enskilda företagare som kommuner. Det bidrar också till vantrivsel och otrygghet. Det är nödvändigt med både förebyggande arbete och snabba insatser för att sanera klotter. Klottrarna är oftast ungdomar mellan . Den som börjar klottra går ofta snabbt från att vara nybörjare till att bli storklottrare och många vittnar om att de har svårt att sluta. Klotter kan även vara en inkörsport till annan brottslighet. När ungdomarna åker fast blir det i regel stora skadeståndsanspråk. Att sanera exempelvis en spårvagn från klotter kan snabbt gå . Dessa ungdomar startar livet med stora skulder i bagaget. Därför bör en åldersgräns införas för köp av sprejfärg och annan klotterutrustning som t.ex. specialpennor.
mot · GU02Ju400 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en polishögskola i . Genom kraftfulla satsningar har polisens resurser ökat markant och omfattande satsningar på brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete har varit en effekt av detta. har fått två nya utbildningsorter, och , och antalet poliser fortsätter att öka. Trots den ökade satsningen på polisutbildning råder det fortfarande brist på poliser och behovet väntas öka då många poliser kommer att uppnå pensionsålder. Inte minst gäller detta i mindre kommuner och på landsbygden. De etablerade polishögskolorna ligger i , och . Därför är det synnerligen viktigt att en ny polishögskola läggs i för att få en bred geografisk spridning på utbildningsorterna. bör lämpligen vara en stark kandidat till att få en ny polishögskola eller en polisutbildning knuten till en befintlig högskola med tanke på det stora rekryteringsunderlaget. Rekryteringsunderlaget i motsvarar till stor del de önskemål som polisen gett uttryck för, speciellt beträffande de svårigheter som funnits kring rekrytering av poliser till glesbygden. Eftersom blandar både storstadsdynamik och glesbygd finns det rekryteringsgrunder för olika typer av personligheter och kategorier, vilket kommer att medföra olika typer av önskemål vid utplaceringar efter avklarad utbildning. Etablering av en polisskola i har vunnit stort stöd hos i och , , , samt . Som synes finns det en mycket stor uppslutning bakom ett förslag att etablera en fjärde polishögskola i . hade goda förutsättningar att få polisutbildningen när en bedömning av lärosäten gjordes förutsättningar som bedömdes som likvärdiga med där den senast inrättade polisutbildningen lokaliserades. Vi anser att det finns ytterligare behov av en polishögskola och att den bör placeras i . I bor det 1,7 miljoner invånare. En polisutbildning förlagd i ligger geografiskt sett väl till för att täcka rekryteringsbehovet av poliser i västra .
mot · GU02Ju401 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över lagen om rättshjälp. Enligt den nuvarande rättshjälpslagen måste den förlorande parten vid tvistemål betala hela rättegångskostnaden. Om rättshjälp ingår i hemförsäkringen står försäkringsbolaget för en del av kostnaderna, men långtifrån för hela beloppet som ofta uppgår till . Till följd av det har antalet tvistemål och antalet överklaganden blivit betydligt färre än de var med tidigare lagstiftning och antalet minskar . Det är ett hot mot rättssäkerheten. Med den gamla rättshjälpslagen fick människor hjälp från staten för sina rättegångskostnader. avråds allt fler klienter av sina advokater från att driva sin sak i rätten. Det innebär att människor utan möjlighet att betala kostnaderna för en förlust i domstolen är helt utan möjligheter att få sin sak prövad juridiskt. Människor som lever på marginalen saknar i praktiken rättsskydd när det gäller tvistemål i . Det skapar ojämlikhet inför lagen. Lagstiftningen om rättshjälp behöver därför ses över.
mot · GU02Ju402 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge nämndemännen utbildning för sitt uppdrag. Den allmänna uppfattningen har varit att nämndemän inte behöver ha någon särskild utbildning för sitt uppdrag, utan att det räcker med att de är välutbildade samhällsmedborgare. Med de nya migrationsdomstolarna har dock nämndemännen getts en annan roll . För att på ett bra sätt kunna fullgöra uppdraget som nämndeman i en migrationsdomstol behöver nämndemännen kunskaper om och flyktingkonventionen. Nämndemännen bör därför få adekvat utbildning för sitt uppdrag. Utbildning för politiska uppdrag ingår i kommunernas ansvar. När det gäller nämndemännen bör det ansvaret falla på huvudmannen för verksamheten, det vill säga domstolarna eller .
mot · GU02K201 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statens ansvar för bevarandet av den svenska gravkulturen. Begravningsväsendet är statligt, men på de flesta håll delegerat till . Staten betalar, ofta efter kriterier som inte medför kostnadstäckning för de enskilda församlingarna. Kyrkogårdarna och gravkulturen är ett kulturarv, en minnenas trädgård, en kulturhistorisk oas dit vi själva och våra efterkommande kan söka oss för meditation, sorgebearbetning och reflektion över tidensoch generationernas gång. Kyrkogården är ett levande museum över socknenshistoria och de människor som bott och verkat där. Med nuvarande regler kräver kyrkogårdsförvaltningarna full kostnadstäckning för att hålla gravar, gräsytor och gångar i gott skick. De gravar till vilka man inte kan hitta gravrättsinnehavare markeras särskilt, vanvårdas systematiskt under något eller , varefter deavlägsnas och eventuellt blir makadam. På vissa håll har man börjat med K-märkning av gravstenar. I samråd med museipersonal eller andra experter markeras de gravar som på grund av sitt utseende eller text kan anses vara särskilt värda att bevara. I bästa fall får då dessa stå kvar även om det inte finns någon gravrättsinnehavare som betalar för skötseln. Men är det bara särskilt snirkliga stenar eller kulturhistoriskt intressantagravar som bör bevaras? Är det inte så, att för besökaren är det just DEN graven, kulturhistoriskt värdefull eller inte, man vill hitta, fotografera och meditera över. I flera länder har man hittat en medelväg. Stenarna får stå kvar, men skötseln minimeras genom att man tar bort grusbäddar, steninramningar, kedjor, rabatter osv. Detta är en lösning, som ur nästan varje synvinkel kan försvaras. I finns stränga lagar som skyddar de stendösen från järnålder eller bronsålder som råkar finnas ute i naturen. Däremot finns inget skydd för de gravar somrymmer våra nära och kära i den förra eller förrförra generationen! Det anses naturligt att kostnaden för den forntida gravkulturen skall betalas av staten, medan det inte finns något ansvar för att även vår egen tids gravskick och personhistoriska minnen bevaras åt eftervärlden. Jag anser att det är lika viktigt att ansvaret för bevarandet av den svenska gravkulturen regleras i lag, och att statens ekonomiska ansvar i detta sammanhang klargörs.
mot · GU02K202 · 2006-10-16 00:00:00 — Skilda valdagar och personval tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa skilda valdagar för riksdagsval och region-, landstings- och kommunalval. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla personvalssystemet och som en första åtgärd avskaffa de s.k. spärrarna i såväl val till riksdag som till övriga församlingar. har gemensam valdag för riksdag och kommuner . Förändringarna för landstingen och primärkommunerna har varit mycket stora. Ansvaret har successivt ökat, åtagandet har blivit alltmer omfattande. Kommunerna har blivit välfärdens utförare och garanter. och in har dock de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna och landstingen att vara välfärdens upprätthållare och verkstad blivit alltmer begränsade. Trots sin betydelse för människors levnadsvillkor har kommunalvalen i både kommun och landsting tenderat att komma i skymundan för riksdagsvalen och rikspolitikernas exponering i tv, radio och tidningar. Ett sätt att få större tyngd i och större uppmärksamhet på medborgarnas vardagsnära frågor är att införa skilda valdagar: för region-, landstings- och kommunval och för riksdagsval. Skilda valdagar skulle stimulera medborgarna att ta större del i den lokala demokratiska processen. Vi är övertygade om att en särskild valdag för kommunerna även skulle medverka till att det kommunala självstyret stärks genom att de alltför omfattande begränsningarna i självstyret skulle tydliggöras. Vad som ovan sägs om skilda valdagar för riksdagsval och region-, landstings- och kommunalval bör ges regeringen till känna. Valet var första gången som det nya valsystemet med möjlighet för väljarna att avge en särskild personröst tillämpades fullt ut. Syftet med personval är att vitalisera demokratin, öka kontakten mellan väljare och förtroendevald och flytta makten från partierna till väljarna. Vi är positiva till ökat inslag av personval och därför bekymrar det oss att färre väljare personröstar. kryssade någon kandidat och sjönk antalet kryssande väljare till . Vi anser att vi nu måste gå vidare och utveckla personvalssystemet. En åtgärd som vi förordar är att ta bort de s.k. spärrarna i såväl val till riksdag som till övriga församlingar. Det bör ges regeringen till känna.