mot · GU02Ju304 · 2006-10-27 00:00:00 — Poliser till glesbygdsområden i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rekryteringen av poliser till glesbygdsområdena i exempelvis . Alla människor måste kunna känna sig säkra och trygga oavsett var i landet man bor, oavsett om det är tätbefolkat område eller glesbygd. Detta förutsätter att polisen tar ansvar för medborgarnas säkerhet över hela landet. finns det för få poliser för att verksamhetsmålen ska kunna uppnås. Den skadan kommer att ta att reparera. Den nuvarande polissituationen är en direkt följd av Socialdemokraternas medvetna val att inte i tillräckligt stor utsträckning prioritera de polisiära frågorna. Detta val har medfört att många invånare känner sig otrygga och oroade för brottssituationen i . Det är viktigt att se att polisen i grunden är till för invånarna och deras trygghet. finns ungefär 17000 poliser i . , tillsammans med övriga partier inom , har länge krävt minst 20000 poliser i tjänst för att kunna verka för ett tryggare samhälle. Därför behöver vi utöka polisutbildningen i syfte att antalet poliser verkligen ska uppgå till 20000. Den nya regeringens politik inom detta område ger stora förhoppningar om att situationen äntligen kan ljusna. Fördelningen av pengar till de olika polisområdena görs av under ledning av rikspolischefen. Det har tidigare funnits kritik från glesbygdsområdena att alltför mycket pengar går till storstadsregionerna. De mindre länspolisområdena har haft svårt att rekrytera poliser. För oss i ett av glesbygdslän är det angeläget att kunna rekrytera poliser även till våra glesbygdsområden. Därför måste den rådande utvecklingen, som kan tillskrivas den socialdemokratiska regeringens politik, brytas. Dagens brist på resurser och utbildade poliser medför att stora delar av landet står utan polis kvälls- och . Likaså har många polisstationer tvingats hålla sommarstängt under flera av årets månader. I vissa fall finns en ensam polis i tjänst som ska fungera som uttryckningspolis. Dennes arbete blir ohållbart då han eller hon tvingas vänta upp för att få hjälp från närmaste uttryckningspolis vid ett ingripande. I läns inland kan det förekomma att tjänstgörande polis kan ha att förflytta sig när hjälp inkallas. Detta leder ofelbart till en ökad känsla av otrygghet och en minskad tilltro till samhällets förmåga att skydda och verka för sina medborgares bästa. Risken blir att en del tar lagen i egna händer och de som har råd anlitar skydd via vaktbolag. utgör ca en åttondel av landets totala yta. Avståndet från öst till väst i länet är runt och avståndet från norr till söder är . är ett landskap med mycket stora variationer eftersom länet sträcker sig från fjällen i väster genom skogs- och jordbrukslandskapet ut till kusten vid i öster. Länet har ca 258000 invånare. hade polismyndigheten 517 anställda varav 388 var poliser och 129 civilanställda. Antalet poliser ökade med 41 stycken som antalet civilanställda minskat med sju personer. Av de 388 poliserna är eller äldre. Av de 129 civilanställda är eller äldre. Myndigheten har således ett stort rekryteringsbehov av personal inom den närmaste tioårsperioden. (Källa: Polisen i ). ökade den anmälda brottsligheten i . De anmälda våldsbrotten ökade . Framför allt är det brott som avser olaga hot och misshandel utomhus som ökat. Ca en tredjedel av de anmälda misshandelsbrotten utgörs av misshandel av kvinna i nära relation. har antalet anmälda kvinnomisshandelsbrott ökat . Här måste vi också ta i beaktande att endast mellan en fjärdedel och en femtedel av den faktiska kvinnomisshandelsbrottsligheten anmäls till polisen. ökade också den totalt anmälda narkotikabrottsligheten med 17procent i . De anmälda brotten mot bruk av narkotika ökade . Den största ökningen är i det polisdistrikt som tidigare gick under benämningen alltså den mest glest befolkade delen av där polisbemanningen ofta är som sämst. Oroväckande är också att av de misstänkta för de narkotikarelaterade brotten var . Det är en ökning jämfört med . har fortfarande, jämfört med riket i stort, en relativt sett låg brottslighet. Men utvecklingen är oroande och resurser måste till för att inte utvecklingen ska fortsätta åt fel håll. räcker inte resurserna till för att leva upp till de grundläggande målsättningarna, att prioritera brottsbekämpning genom att utveckla det problemorienterade arbetssättet och närpolisorganisationen. Denna urholkning av rättsväsendet är ett direkt hot mot demokratin. När otryggheten breder ut sig och laglösheten tilltar förlorar samhällsmedborgaren tilltron till rättssamhället. Det är därför av högsta vikt att regeringen, vid den kommande satsningen på polisväsendet, aktivt arbetar för att rekryteringen till glesbygdsområden säkerställs för att alla invånare ska få samma rättighet och möjlighet att känna sig trygga och säkra.