mot · GU02A270 · 2006-10-30 00:00:00 — Integrationspolitik mot rasism och diskriminering 4Fattiga och rika i Sverige8 5Integrationspolitik och generella insatser9 6Allas rätt till arbete12 6.1Bekämpa diskriminerande strukturer på arbetsmarknaden13 6.3Invandrade kvinnors utestängning och underordning15 7Allas rätt till bostad17 7.5Anvisning av lediga bostäder20 8Allas rätt till utbildning21 8.2Faran med fristående skolor22 8.6Skolans roll för att motverka rasism och främlingsfientlighet24 12Institutionell rasism och myndighetsdiskriminering28 12.2Brott med rasistiska motiv30 13Politiskt deltagande och makt30 13.3Information om demokratins möjligheter och gränser32 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenskundervisningen ska starta och att den inte avbryts förrän ärendet är prövat i samtliga instanser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande aktivt ska informeras om möjligheterna att arbeta under asyltiden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökandes betyg ska ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning eller yrkesrelaterad praktik ges utan dröjsmål för att möjliggöra för arbete.2 begär att regeringen lägger fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas ansvar för att skapa meningsfull verksamhet både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för dem som har eget boende.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer måste vara en central del av arbetsmarknadspolitiken. begär att regeringen återkommer med förslag på hur turordningsreglerna kan förtydligas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska insatser som riktar sig till dem som inte har fått arbete inom det område de har examen inom, vilket alltså även kan gälla personer som har ett arbete eller har mindre företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för aktivitetsstöd med avseende på ersättning vid tilläggsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska se över hur sanktionsmöjligheterna gentemot arbetsgivare som diskriminerar bör preciseras. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet så att facklig organisation ges talerätt till . begär att regeringen återkommer med förslag om obligatoriska kravprofiler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad översyn av hur diskriminerande praktiker i rekrytering och arbetslivskarriär kan motverkas med hjälp av utvecklade rekryteringsrutiner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att styrkt tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet ska räknas som merit vid alla offentliga anställningar. begär att regeringen ger AMS i uppdrag att implementera lagen om allmän platsanmälan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur tillsynen vad gäller lagstiftningen om allmän platsanmälan bäst bör genomföras och i detta sammanhang beakta möjligheten att införa sanktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att utarbeta ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att AMS i regleringsbrev bör ges ett förtydligat uppdrag, inklusive krav på återrapportering, att utveckla metoder för att projektverksamhet såväl som ordinarie verksamhet ska inriktas även gentemot kvinnor med utländsk bakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsvidareanställningar som norm. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur medel för arbetsmarknadsutbildning och kontantstöd kan användas även till förvaltningskostnader, så att handledare kan sättas in när detta bedöms vara den bästa arbetsmarknadspolitiska insatsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över inträdeskraven i arbetslöshetsersättningen, dess konsekvenser för invandrade samt lägga fram förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för ansvaret för rättegångskostnader i diskrimineringsmål bör ändras i syfte att undanröja risken att kostnadsansvaret utgör en processavhållande faktor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner ska vara skyldiga att genomföra integrationsprojekt riktade till verkligt segregerade, icke-marginaliserade bostadsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att boende i ett allmännyttigt bostadsföretag ska ha inflytande över de övergripande beslut som fattas i företaget.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behöver utvecklas kommunala boendeplaneringsprogram som tar hänsyn till de sociala, ekologiska och feministiska perspektiven i boendet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge kommunerna obligatorisk skyldighet att anordna en avgiftsfri bostadsförmedling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra bostadsanvisningsrättslagstiftningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett investeringsbidrag för ombyggnationer.3 begär att regeringen ger i uppdrag att verka för att barn och unga med utländsk bakgrund liksom deras föräldrar representeras i lokala skolstyrelser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vetorätt vid godkännande av en ny fristående skola.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomgående bör avslå ansökan om bidrag till fristående konfessionella skolor, även om kommunen tillstyrker ansökan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsprincipen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt modersmålsundervisning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra sfi-undervisningen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör se över invandrades studieekonomiska situation.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behörighetskrav för lärare i sfi.2 begär att regeringen ger i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna i grund- och gymnasieskolan i syfte att integrera kunskaper om rasism och diskriminering ur såväl ett historiskt som ett sociologiskt perspektiv.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgången till avgiftsfria samlingslokaler.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i kommande översyn i samband med förnyelse av sändningstillståndet bör understryka skillnaden mellan integration och assimilation liksom mångspråkigheten som ett grundläggande värde i samhället.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara och utveckla mångfalden av kultur- och debattidningar som finns, inklusive invandrartidningar och radio.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att public service i anställnings- och programpolicy bör verka för att vara en spegelbild av befolkningen.4 begär att regeringen i arbetet med att utveckla mål och indikatorer för integrationspolitiken uttryckligen använder målet: Skillnaden i pensionsutfall mellan utrikes födda pensionärer jämfört med pensionärer som är födda i skall minska. begär att regeringen ger i uppdrag att verka för att fler äldre ska få vård på sitt eget språk.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla mötesplatser för äldre invandrade.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om primärvårdens folkhälsouppdrag.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta ansträngningar för att öka rekryteringen av medarbetare med utländsk bakgrund inom hela rättsväsendet.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett forskningscenter inriktat mot etnisk diskriminering i rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rättsväsendets samtliga myndigheter bör utbilda anställda om strukturell diskriminering på grund av etnisk, kulturell och religiös tillhörighet.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera utbildningsinsatserna vad gäller rasistisk såväl som vitmaktrelaterad brottslighet hos samtliga relevanta myndigheter och instanser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över mönstringsprocessen och befattningskraven i syfte att förbättra möjligheterna för ungdomar med invandrarbakgrund att mönstra och skrivas in för tjänstgöring med värnplikt.8 begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval, folkomröstningar och EU-parlamentsval efter samma grund som i kommunala val.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgiften för att söka svenskt medborgarskap ska tas bort när det statsfinansiella läget så tillåter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för vuxen- och sfi-undervisningen tydliggöra demokratins möjligheter och gränser, samt att särskilt informera om situationen för personer med utländsk bakgrund i samhället och om det skydd som lagstiftningen mot diskriminering ger.2 1 Yrkandena 3, 4, 7 och 54 hänvisade till SfU. 2 Yrkandena 5, 3139 och 55 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena hänvisade till CU. 4 Yrkandena 40, 41 och 43 hänvisade till KrU. 5 Yrkandena 42 och 53 hänvisade till KU. 6 Yrkandena 4547 hänvisade till SoU. 7 Yrkandena 48 och 50 hänvisade till JuU. 8 Yrkande 52 hänvisat till FöU. är inte ett rättvist samhälle. En liten elit vita, medelålders män med makt och höga inkomster lever väl, medan majoriteten av befolkningen på olika sätt drabbas av diskriminering, underordning och sämre villkor. Kvinnor är systematiskt underordnade män och klassklyftorna fortsätter att öka. Att leva i med utländsk bakgrund innebär för många en verklighet med erfarenheter av att sakna rätt till arbete, värdighet och framtid. mål är ett samhälle där varje människa kan försörja sig själv genom arbete, påverka sin livssituation, hysa en berättigad tilltro till samhället och dess institutioner och känna hopp . Det är detta som kännetecknar ett integrerat samhälle. Integration är ett led i kampen för ett demokratiskt samhälle där alla människor har samma rättigheter och skyldigheter. Detta ställer krav på omfattande samhällsförändringar och att den nuvarande maktordningen bryts en utveckling som den stora majoriteten av oss, invandrade och infödda, kvinnor och män, skulle tjäna på. De lösningar vi ser är på många sätt oupplösligt sammanbundna med kampen mot klassamhället och för kvinnors rättigheter. är ett feministiskt parti och arbetar för att bryta kvinnors systematiska underordning. är ett socialistiskt parti och vill avskaffa det ekonomiska system där fåtalet har makten över de stora företagen och ekonomin. är också ett antirasistiskt parti som tar kamp för att bryta den etniska diskrimineringen och för att ge varje människa kraft och möjlighet att förverkliga sina drömmar oavsett bakgrund. Parlamentariskt betyder det att vi lägger förslag som syftar till att flytta fram arbetarklassens positioner, stärka kvinnors ställning och bryta den etniska diskrimineringen. Framväxten av rasistiska partier i ställer krav på en bred tvärpolitisk och utomparlamentarisk front för att bekämpa dessa partiers tillträde till parlamentariska församlingar. Lika illavarslande som dessa partiers framväxt är att etablerade partier också i är beredda att överta rasistiska partiers problemformuleringar och förslag för att vinna kortsiktiga opinionsvinster. Grupper ställs mot varandra i syfte att skadeskjuta den generella välfärdsmodellen. Det har blivit möjligt att föra en integrationspolitik som enbart hävdar nödvändigheten i att ställa hårdare krav på de invandrade så att de inte skall missbruka den svenska gästfriheten. En sådan politik skapar A- och B-lag på arbetsmarknaden såväl som i samhället i stort. Detta förstärker stigmatisering och utanförskap och försämrar möjligheterna för en lyckad integrationspolitik. lät fråga tusen personer om hur de tror 11-septemberhändelserna och den efterföljande kampen mot terrorismen påverkar svenskarnas inställning till personer med utländsk bakgrund. Resultatet var entydigt. En majoritet av de tillfrågade tror att kampen mot terrorismen, i och världen, har negativ påverkan på svenskarnas inställning till personer med utländsk bakgrund. Som konsekvens av terroristjakten efter har vi fått se hur främlingsfientlighet och islamofobi breder ut sig i hela västvärlden. Detta har medfört en djupt rotad känsla av förtryck och misstänkliggörande hos många muslimer och invandrargrupper i västvärlden. För är allas rättigheter kvinnors och mäns, inföddas och invandrades mänskliga rättigheter. Dessa är ovillkorliga och får inte ifrågasättas eller inskränkas med hänvisning till religion, tradition, ekonomi eller föreställd normalitet. De får inte heller begränsas därför att de skulle anses strida mot den politiska och ekonomiska elitens intressen. 4Fattiga och rika i Alltför länge har integrationspolitiken i inriktats på insatser riktade till dem som ställts utanför. Integration har i bästa fall varit inriktad på att höja levnadsnivån och det ekonomiska och demokratiska utrymmet för människor med utländsk bakgrund till samma nivå som majoritetssamhället i övrigt. menar att det nu är dags att på allvar ifrågasätta de maktens privilegier som upprätthåller invandrade kvinnors och mäns utestängning och underordning när det gäller bostäder och utbildning såväl som på arbetsmarknaden. Medelinkomsttagaren i , och tjänar ungefär hälften av vad medelinkomsttagaren gör i , och på . fler av den arbetsföra befolkningen har jobb i jämfört med , och dubbelt så många har jobb på jämfört med i . Även Rädda Barnens rapportering visar på detta mönster. Här påvisas att som barnfattigdomen minskar i , växer klyftorna mellan olika grupper av barn, och då är etnicitet en viktig faktor. Om man jämför ekonomisk utsatthet mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund har skillnaden kraftigt förstärkts. Risken för ett barn med utländsk bakgrund att bli fattig ökade trots den ekonomiska uppgång som skedde . På samma sätt som integrationspolitiken fokuserat på utestängning och underordning bör även privilegier och överordning ifrågasättas. Viktiga erfarenheter finns att lära av den feministiska kampen. På samma sätt som jämställdhetspolitiken behöver utrustas med feministiska verktyg för att utmana patriarkatet, måste integrationspolitiken bli antirasistisk för att kunna bekämpa de diskriminerande strukturer som upprätthålls av dem som innehar privilegierna. menar att det är dags att på allvar ställa krav på att integrationspolitiken skall omfatta alla som bor i . Lika självklart som det är att ifrågasätta rimligheten i att bo fem personer i en etta borde vi ifrågasätta varför det kan anses självklart att bo ensam i en femrumsvåning på . Lika självklart som att ställa frågan varför invandrade inte kommer in på arbetsmarknaden borde det vara att ifrågasätta varför en liten grupp företagsägare kan fortsätta att tjäna på att låta detta ske. Det är dags att ifrågasätta den verkliga segregation som återfinns i de rika, vita innerstäderna och villaförorterna och koncentrera insatserna på att bryta den segregation som dessa representerar. Det svenska klassamhället har en tydlig etnisk prägel. För att bekämpa de orättvisor som detta innebär måste rådande maktförhållanden utmanas. Vi menar att det är dags att skrota integrationspolitiken och tid för en ny politik. Vi vet att det som krävs är en kraftfull generell politik som garanterar rätten till arbete, utbildning och bostad, samt åtgärder för att stoppa diskriminering. Det är dags att på allvar flytta fram positionerna ur ett maktperspektiv. Det är dags att på allvar föra en politik för att utjämna klyftorna. 5Integrationspolitik och generella insatser Det finns egentligen ingen särskild integrationspolitik som på egen hand kan skapa integration utan att beröra andra politiska områden. Kultur, närings- och regionalpolitik, socialförsäkringsfrågor, EU-frågor och demokratifrågor påverkar alla vägen mot det integrerade samhället. Ytterst handlar det om rätten till arbete, bostad och utbildning. Det förutsätter rätten att inte bli diskriminerad, rätten att bli lika behandlad och att ha samma möjligheter oavsett ursprung och hudfärg. Det är också avgörande att vi arbetar utifrån kunskapen att integrationspolitiken påverkas och begränsas av de rådande orättvisorna i . Överallt präglas kvinnors och mäns livssituation av strukturer som överordnar män och underordnar kvinnor. Integrationspolitikens alla delar måste därför präglas av ett feministiskt perspektiv för att bryta den rådande maktordningen. Regeringen har i regeringsförklaring och i budgetpropositionen aviserat att det de kallar den statliga byråkratin skall stramas upp, bl.a. genom nedläggning av ett antal myndigheter och minskade anslag till andra. Som ett led i detta föreslår regeringen att skall läggas ned från . Hur de uppdrag och ansvarsområden som åligger därefter skall fördelas och hanteras preciserar inte regeringen utan säger att man avser att återkomma till detta. Vi var tveksamma till att inrätta då det skedde, eftersom vi anser att säråtgärder skall användas i så liten utsträckning som möjligt. Vi tror också att tiden nu är mogen att gå vidare från den integrationspolitik som i alltför stor utsträckning kommit att handla just om säråtgärder. avvisar dock förslaget med en snabbavveckling av , eftersom angelägna uppgifter verket utför riskerar att helt falla bort. Vi föreslår att skall finnas kvar till och att det därefter kan avvecklas. Fram till dess skall de viktigaste uppgifterna om att hantera medel för kommunernas flyktingmottagande och kunskapsspridning tillsammans med samtliga andra övergångsfrågor vara klarlagda. Förutom de förslag som Utredningen om översyn av integrationspolitiken kommer att lägga fram finns bl.a. förslag från slutbetänkandet av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering som beredningen av denna fråga bör ta i beaktande. I vår särskilda budgetmotion om utgiftsområde 13 anslår vi därför 2007 och 2008 för att skall finnas kvar . Regeringen bör verka för att hanteringen av nuvarande arbetsuppgifter sker på ett omsorgsfullt sätt och att det därmed skall finnas kvar till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det statsbidrag som går till riksorganisationer bildade på etnisk grund är inte anpassat till att organisationerna ökat stort både vad gäller antal organisationer och antal medlemmar. För att garantera riksförbundens fortlevnad och verksamhet och för att dessa skall kunna fortsätta att utgöra en nödvändig part i det ömsesidiga utformandet av integrationspolitiken behöver riksförbunden ges ökade resurser. föreslår i vår särskilda budgetmotion om utgiftsområde 13 att medlen för invandrades riksförbund får en permanent förstärkning med 15 miljoner. För att de antidiskrimineringsbyråer som vuxit fram som viktiga lokala komplement till arbetet mot diskriminering skall kunna sköta sin uppgift behöver de ges ökade medel. anslår i vårt budgetalternativ därför ytterligare 4 miljoner till denna verksamhet vilket finns preciserat i vår särskilda budgetmotion om utgiftsområde 13. Regeringen föreslår i budgetpropositionen också en avveckling av de statliga medlen till . anser att fyller en viktig funktion som en samlande central aktör för arbetet mot rasism, diskriminering, främlingsfientlighet och homofobi. menar att det behövs en aktiv antidiskriminerings- och antirasistisk politik i samarbete med folkrörelserna, samt en omdaning av de ekonomiska strukturer som bygger upp orättvisorna. I detta arbete skall spela en viktig roll, och det är bekymmersamt att regeringen avser att avbryta detta arbete. föreslår därför i vår särskilda budgetmotion om utgiftsområde 13 i vårt budgetalternativ att stödet på 5,5miljoner kronor skall utgå även efter 2007. Regeringen bör verka för att skall få fortsatt stöd att bedriva sin verksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Integrationen skall börja dag ett, dvs. som en flykting sätter sin fot på svensk mark. När en människa söker asyl i vet vi inte vem som kommer att avvisas och vem som kommer att få stanna. Vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras samt våra förslag för ett förbättrat flyktingmottagande utvecklar vi i separata motioner. Ett värdigt mottagande är en nödvändig förutsättning för att göra tillhörigheten i det nya landet möjlig. Den i är avgörande för att den potential som invandrade har med sig in i landet skall tas till vara. Detta för att möjliggöra för ett snabbt inträde på den reguljära arbetsmarknaden och en likvärdig tillgång till det svenska utbildningsväsendet. måste en flykting vänta till dess att han eller hon fått uppehållstillstånd innan t.ex. betyg översätts och kompletterande yrkesutbildning ges. Det finns familjer som vistas på förläggningar innan de får sina permanenta uppehållstillstånd. Denna nedbrytande väntan inte bara fördröjer, utan även försvårar och försämrar möjligheten till en positiv integration i och kommer att ha negativa konsekvenser för framtida pensionsuttag. har drivit igenom att barn till asylsökande skall ha rätt att gå i skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn. Mycket återstår emellertid att göra för att detta skall fungera tillfredsställande över hela landet. Vi har också drivit igenom att barn till flyktingar som lever gömda skall ha rätt att gå i skolan. Kommunerna tillförs numera pengar i detta avseende och särskild utredare ser över hur regleringen av detta bäst skall ske för att barnen skall kunna gå i skolan utan att oroas över att de kanske röjer familjens gömställe. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Vår uppfattning är att svenskundervisningen skall starta och att den inte, som fallet ofta är , avbryts förrän ärendet är prövat i samtliga instanser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör vidare verka för att asylsökande, så snart ansökan om uppehållstillstånd är inlämnad, aktivt informeras om möjligheten att arbeta och att detta uppdrag skrivs in i regleringsbrevet för . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare skall asylsökandes betyg ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning eller yrkesrelaterad praktik ges utan dröjsmål för att möjliggöra för arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunen där han eller hon vistas skyldig att stå för introduktionen. har asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet.