mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — 1.1Konjunkturuppgång mot orolig bakgrund Ett folkmord pågår i i . Terrorattacker gränsande till inbördeskrig plågar människorna i . Flodvågen i 2004 och osedvanligt våldsamma orkaner i har dränkt eller sopat med sig allt i sin väg. Misstankar att planerar ett program för kärnvapenframställning snarare än för kärnkraft ökar spänningarna mellan också detta oljerike och (framför allt) . När en sådan anpassning kan komma att ske är det ingen som vet, men alla måste räkna med risken. Den dagen kan världsekonomin stå inför en av sina största utmaningar. Trots höga tillväxtsiffror i världsekonomin är IMF:s huvudbudskap till politiska beslutsfattare världen över ganska strävt. IMF vill att politikerna ska utnyttja den goda konjunkturen för att åtgärda mer tillväxthämmande strukturella svagheter i respektive länders ekonomier. politik bygger på samma grundläggande ekonomisk-politiska resonemang. Vi ser att marknader och möjligheter öppnar sig för svensk industri och vill bädda för fortsatta exportframgångar. Det lokomotivet i vår ekonomi vill vi värna om nu när globaliseringen skapar möjligheter för ett land som . Men vi får inte blunda för att öppenheten och internationaliseringen också ställer och det svenska näringslivet inför växande utmaningar och en hel del svåra problem. De senare är inte små. Vår exportindustri har varit framgångsrik men vi tillhör ett som i ekonomisk tillväxt sackar efter den övriga världen. Och granskar vi exportframgångarna noga så visar det sig att svensk exportindustri förlorar andelar på en ännu växande världsmarknad. Detta ser man inte minst på att vi får allt sämre betalt för exporten, medan importen blivit dyrare. Våra skatter ligger högt över genomsnittet för EU som i sin tur ligger över skattetrycket i resten av världen. Inget att bekymra sig för kanske den tycker som menar att problemen är små i vårt land och skatterna går till rätt saker. Men här är arbetslösheten numera hög och frånvaron från arbetet alarmerande. Högre utbildning lönar sig alltför lite och kullar lämnar universitet och högskolor för att gå rakt ut i arbetslöshet. Företagen investerar mer för att rationalisera än för att expandera och många flyttar produktion och ibland även sin FoU utomlands. Kvaliteten i skolarbetet sjunker och vid universiteten är det antalet studieplatser och inte excellenta studie- och forskningsmiljöer som prioriteras. Stora brister i rättsapparaten har noterats långt innan vice statsministern oavsiktligt fäste uppmärksamhet på tillkortakommanden inom polisen. Den stat som lovat ta väl hand om både barn och gamla är inte längre den välfärdsstat som makthavarna beskriver inte för många tusentals gamla som saknar ett äldreboende värd namnet eller de familjer som inte längre har valfrihet när det gäller barnomsorg och föräldraledighet med mera. Vad gör regeringen för att råda bot på de alltmer akuta problem som här nämnts? Svaret blir tudelat. Regeringen och dess stödpartier gör mycket för att skyla över det mest iögonenfallande problemen. Man satsar tiotals miljarder på arbetsmarknadsåtgärder för att tillfälligt öka sysselsättningen över valet. Men gör de mycket lite för att skapa jobb i det näringsliv som ändå ska generera resurserna också för den offentliga sektorn. Valbudgeten presenteras som förhållandevis stram. Men den är, som denna motion kommer att påtala, i själva verket mjuk och fet. Valplattformen kommer av allt att döma att bli än fetare. Att utnyttja de goda tiderna för att samla i ladorna kommer inte på tal, inte när makten står på spel. Mot detta ställer en ny giv. I långa och viktiga stycken bygger den på uppgörelser inom . Men den innehåller också väsentliga inslag för en politik som vi verkar för ska omfattas av en alliansregering efter riksdagsvalet . De reformer vi föreslår kostar naturligtvis också pengar för staten i form av minskade inkomster och ökade utgifter på skilda konton. Men de är finansierade ibland smärtsamt så och ger som helhet en omkring 9 miljarder stramare budget både än regeringens förslag. Vad inom ramen för föreslår beskrivs detaljerat i kapitel 8. Här följer dock i sammandrag några av de viktigaste förslagen: Jobbavdrag för arbetsinkomster utformas i två steg så att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster. Avdraget, som är maximerat till , är främst riktat till låg- och medelinkomsttagare. Det ger exempelvis en undersköterska med i månadsinkomst en skattelättnad på . Kostnad första året: och i ett andra steg . En vanlig löntagare får kvar ca efter skatt med detta förslag. Som delfinansiering av ovanstående föreslås begränsningar i rätten till avdrag i skatten för annat än styrkta kostnadsersättningar. Besparing för staten: . Skattereduktion för hushållstjänster () inklusive tjänster utförda hos en anhörig äldre. Nystartsjobb som innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som levt på skilda offentliga ersättningar . Halverad förmögenhetsskatt från . Sänkta arbetsgivaravgifter på anställningar inom tjänstesektorn. Kontrollåtgärder i sjukförsäkringen. Statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med , men kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt. Vid sidan av alliansens program som finns samlat i partiernas gemensamma motion En politik för arbete och trygghet har prioriterat några andra viktiga områden. Alltför många pensionärer har en svår situation. Ekonomiskt vill underlätta för de omkring 800000 sämst ställda pensionärerna genom förslaget att höja garantipensionen års nivå på före skatt till . Det är en höjning med . Dessutom föreslås en grundavdragshöjning som innebär en skattesänkning på för alla pensionärer (8.8). Vi föreslår tillsammans med alliansen också att äldre som har lusten och orken att arbeta efter 65-årsdagen ska ges dubbelt jobbavdrag, och att arbetsgivaren slipper en del av arbetsgivaravgiften. föreslår också att äldreäldre de som uppnått ska garanteras plats på ett anpassat boende antingen s.k. särskilt boende eller gemenskapsboende. För att kommunerna ska kunna införa boendegarantin anslås i vårt budgetalternativ (8.9.1). 1.5En familjepolitik för valfrihet och rättvisa föreslår att det obeskattade barnbidraget ersätts med ett väsentligt högre men beskattat barnbidrag som ger mest till den som behöver det bäst. Det nya barnbidraget ska utgå med per barn och månad med ett tillägg på för tredje barnet. Fördelningsprofilen på detta förslag är mycket gynnsam (8.7.1). För att ge föräldrarna mer tid med barnen föreslår vi Kristdemokrater i kapitel 7 att s.k. barndagar och ett kommunalt vårdnadsbidrag införs. Barndagarna innebär att föräldrarna ges á , totalt , att användas med stor flexibilitet efter att föräldraförsäkringen upphört. Vårdnadsbidraget innebär att kommunen ska ges skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn. Kommunen ska vidare åläggas att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller friskolor. Statsbidraget ökas med för att finansiera införandet av denna reform. Fastighetsskatten är en orättfärdig skatt som står i konflikt med såväl äganderätten som principen om skatt efter bärkraft. Vi föreslår ett avskaffande av skatten och att den bör ersättas med en låg avgift på högst för småhus och per lägenhet. Avgiften får inte överstiga de kostnader som kommunen har för att ge service till fastighetsägaren. En annan finansiering av reformen är en höjning av kapitalvinstskatten från vid försäljning och att man bara ska kunna skjuta upp hälften av vinsten till beskattning om man köper en ny bostad. Därmed tas skatt ut när pengarna finns i handen och de som får stigande fastighetsvärden till följd av slopandet av den statliga fastighetsskatten får vara med och finansiera reformen vid nästa försäljning. Höjningen av reavinstskatten ska dock inte gälla redan beviljade uppskov på genomförda fastighetsaffärer (8.6.1). Dessutom ska en takregel införas så att reavinstskatten aldrig överstiger av försäljningsvärdet. bejakar försöken med att stärka marknaden för alternativa drivmedel till den allt dyrare bensinen. Prischocken har dock inte enbart berikat oljerika länder utan genom skattesystemets konstruktion också bidragit till att höja skatteintäkterna kraftigt. av bensinpriset är skatt. För att dämpa den för många hushåll svåra omställningen föreslår en sänkning av momsen på alla drivmedel, såväl bensin och diesel som biogas och etanol, från . Det ger en prissänkning vid pump på , eller per liter (0). Regeringens resurstillskott till rättsväsendet räcker inte. vill intensifiera polisutbildningen så att kan öka antalet med nära 3 000 till 20000 poliser. Den satsningen är en av flera till vilken vi utöver regeringen föreslår ytterligare till rättsväsendet (se 8.10). 1.9En budget för fler i arbetet har tillsammans med , liberalerna och tagit initiativet till en och för ett maktskifte 2006. Den samsyn som våra partier har om den politiska inriktningen ligger också till grund för förslag i denna motion. står inför betydande utmaningar. Uppemot en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar per person i arbetsför ålder blir utförda och allt färre försörjer sig genom eget företagande. Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. På viktiga områden föreslår vi tillsammans med de övriga partierna reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: fler jobb och fler människor i arbete. Ovan har nämnts den stora inkomstskattereform för alla som arbetar som står bakom. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Jobbavdraget uppgår till . I det första steget sänks inkomstskatterna med (se 8.5). Höjd brytpunkt ger stor skattelättnad håller styvt på att det måste löna sig att arbeta jämfört med att inte göra det. Men det måste också löna sig för den enskilde att ta ett större ansvar i arbetslivet samt att utbilda och vidareutbilda sig för att möta nya utmaningar och nya uppgifter. Mot den bakgrunden är det viktigt att börja vägen mot att återupprätta principerna bakom 1990/skattereform. Ett första steg tas i vårt förslag att höja brytpunkten för statlig inkomstskatt från innevarande års . betalar av de heltidsarbetande i statlig inkomstskatt. De har då en marginalskatt på . Med politik skulle motsvarande omkring 400000 löntagare - slippa denna höga marginalskatt och betala kommunalskatten på (oftast) lite . Skattelättnaden blir som högst , utöver den lättnad som fallet ut till följd av jobbavdraget (se 8.5.1). Vår ambition är också att börja fasa ut den s.k. värnskatten under nästa mandatperiod. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och matchningen förbättras mellan arbetssökande och lediga jobb. Det behöver förmedlas arbeten inte friår! AMS måste därför reformeras och fler alternativ, exempelvis bemanningsföretagen, användas för att förbättra förmedlingsarbetet. För att minska utslagning och risken att de med sjukdomshistoria sorteras bort på arbetsmarknaden ska företagens medfinansieringsansvar för långtidssjukskrivna avskaffas. Därtill ska sjuklöneperioden som arbetsgivarna betalar halveras, från 14 . Detta finansieras med marginellt högre arbetsgivaravgifter. Bredare men stramare socialförsäkringar Enligt alliansen förstärks arbetslöshetsförsäkringens skyddsnät genom att försäkringen blir obligatorisk. ökas egenfinansieringen, bl.a. i syfte att tydliggöra parternas ansvar i lönebildningen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen trappas ned något så att försäkringens roll som en omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ges inkomstrelaterad ersättning . Åtgärder sätts in för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och för att motverka fusk och överutnyttjande. Arbetsgivare ges lagstöd för att vid behov kunna kräva sjukintyg . Kostnaderna för sjukfrånvaro och nedsatt arbetsförmåga till följd av trafikskador överförs från det allmänna till den obligatoriska trafikförsäkringen. föreslår därtill att sjukvårdskostnaderna ska bäras av trafikförsäkringen samt att ansvaret för arbetsskador överförs till arbetsgivarna. Tillsammans med alliansen föreslår också en rad åtgärder i syfte att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa och driva företag. Medel tillförs utöver regeringens förslag för att reformera 3:12-reglerna och motverka diskrimineringen av fåmansföretag. Förmögenhetsskatten halveras först för att sedan avskaffas under nästa mandatperiod. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för att ge dem en chans som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Åtgärder sätts in mot regelkrångel och byråkrati som motverkar företagande. Svarta arbeten förvandlas till vita när en tjänstemarknad öppnas genom införande av ett avdrag för hushållstjänster. Detta innebär också förutsättningar för ökad jämställdhet genom att kvinnor och män lättare kan förena arbete, karriär och tid för sina barn. Under den kommande mandatperioden avser vi att stärka statsfinanserna och strama upp budgetprocessen. Alliansens partier är överens om ett högre offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck. I den ovan nämnda gemensamma fyrpartimotionen En politik för arbete och trygghet redovisas huvuddragen och grunderna för allianspartiernas gemensamma ekonomiska politik. Däremot lägger vi inte fram ett gemensamt budgetförslag i alla dess detaljer. Detta har aldrig varit avsikten och skulle ytterst beröva väljarna möjligheten att på valdagen avgöra tyngdpunkten i en ny regerings politik en politik vi menar ska bära kristdemokratisk prägel. Av tabell 1.1 framgår huvuddragen i budgetpolitik för perioden 20072009. Ett minskat statligt ägande leder enligt förslaget till en långsiktig stabilisering av statens finanser. Statsskuldens andel av BNP minskar. Strukturellt viktiga skattesänkningar föreslås för att stärka förutsättningarna för arbete och företagande i . För att kunna möta oväntade händelser har en högre budgeteringsmarginal föreslagits än den regeringen föreslår i budgetpropositionen. Tabell 1.1 Preliminära nyckeltal för budgetpolitik 20072008 Effekter av överföring från AP-fonden Amortering gamla studielån () -2,0 -1,9 -2,0 -1,9 Försäljning av aktiebolag m.m., exkl. öronmärkt -15,0 -15,0 -50,0 -75,0 -35,0 -60,0 -5,1 -2,0 -5,1 -2,0 -1,2 -1,2 Finansiellt sparande i staten -7,0 Källa: Prop. 2005/06:100, egen beräkning. Tabell 1.2 Preliminära nyckeltal för budgetpolitik 20072008 Statsskuld vid årets början Okonsoliderad statsskuld vid årets början Statens inkomster, exkl. försåld egendom av försåld egendom, exkl. öronmärkt -7,5 -2,4 -7,5 -2,4 Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper -11,3 -28,1 -54,8 -96,0 Källa: Prop. 2005/06:100, egen beräkning. 1.1Konjunkturuppgång mot orolig bakgrund1 1.5En familjepolitik för valfrihet och rättvisa3 1.9En budget för fler i arbetet5 4Ny giv för Sverige13 4.1Sverige i arbete?13 4.3Reformpolitik för fler jobb18 4.4Riktlinjer för den ekonomiska politiken21 5.1Tolv förlorade år med Socialdemokraterna25 5.2Tolv förlorade år för tillväxtpolitiken26 5.3Tolv förlorade år för barnomsorgen28 5.4Tolv förlorade år för skolan30 5.5Tolv förlorade år för de äldre31 5.6Tolv förlorade år för sjukvården33 5.7Tolv förlorade år för ungdomarna35 5.8Tolv förlorade år för företagandet36 5.9Tolv förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron37 5.10Tolv förlorade år för rättstryggheten39 6.1Goda tider förslösas på valfläsk41 6.1.1Efter valår kommer lågkonjunktur42 6.1.2Expansion under valår betalas med engångsintäkter43 6.1.3Skattekrediteringar kringgår strama utgiftsramar43 6.2Uddlös politik mot vår tids stora utmaningar44 6.2.1Utmaning 1: Utanförskapet44 6.2.2Utmaning 2: Demografin45 6.2.3Utmaning 3: Globaliseringen45 6.3Socialdemokraterna gör självmål på alla uppsatta mål46 6.3.1Målet för finansiellt sparande räddas av premiepensioner46 6.3.2Sysselsättningsmålet uppnås inte ens 6.3.3Målet om 4 procents öppen arbetslöshet uppnås inte48 6.3.4Allt längre från målet om halverat antal socialbidragstagare49 6.3.5Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder50 6.4Inga förslag för långsiktig hög tillväxt51 6.4.1Den 25:e propositionen i rad utan verkningsfulla tillväxtåtgärder53 6.4.2Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas så länge vänsterkartellen styr54 6.4.3Sveriges tillväxt verklighet eller chimär?55 6.4.4Glädjekalkyl eller realism bakom hög svensk tillväxt?56 6.5Konjunkturella intäkter döljer svaga statsfinanser57 6.5.1Engångseffekter överskuggar stora underskott59 6.5.2Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioneringar är fortsatt utom kontroll60 6.5.3Kraftiga utgiftsökningar i tilläggsbudget60 6.6Socialdemokraterna klarar inte utmaningarna från omvärlden61 6.7Fortsatt straffskatt på svenskars sparande i Sverige61 6.7.1Fastighetsskatten ökar fler tvingas att flytta62 6.7.2Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde62 6.8Utanförskapet fortsätter att öka65 6.9Välfärdens sprickor blottläggs alltmer67 7.1Världstillväxten håller i sig men stagnerar69 7.1.1Växande obalanser gentemot måste korrigeras70 7.1.2Nya hot från pandemi och snabb ränteuppgång71 7.1.3Reformer och ledarskap krävs för att undvika nya kriser71 7.2Sverige rider på världskonjunkturen72 7.3.1Svensk ekonomi påfrestningarna ökar i det fördolda75 7.3.2Alltför få arbetar alltför lite76 7.3.3Sjukskrivningstalen fortfarande alarmerande höga76 7.3.4Dålig tillgänglighet i vården77 7.3.5Sverige tappar mark som investeringsland77 8.1En politik för valfrihet och trygghet78 8.2.2En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi81 8.3Den ekonomiska politikens inriktning81 8.3.1Målet är 3 procents uthållig tillväxt82 8.4Prioriterat område: Tillväxtpolitik för nya jobb och ökad välfärd83 8.4.1Utbildningsnivån avgörande för tillväxten83 8.5Förslag för jobb och tillväxt85 8.5.1Inkomstskattesänkningar som förbättrar lönebildningen och arbetsutbudet86 8.5.2Ytterligare förslag för jobb och tillväxt87 8.5.3Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen88 8.5.6Avskaffa andra sjuklöneveckan!89 8.6Prioriterat område: En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön89 8.6.3Sänkt skatt på bensin92 8.7Prioriterat område: En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa92 8.7.3Barndagar flexibelt och rättvist93 8.7.4Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen kommunalt vårdnadsbidrag95 8.8Prioriterat område: Pensionärerna96 8.8.1Höjd garantipension med till per månad96 8.8.2Höjt grundavdrag för alla pensionärer96 8.8.3Fritidsfastighet ska inte räknas med när bostadstillägg beräknas96 8.9Prioriterat område: Vården och omsorgen97 8.9.2Kristdemokratiska satsningar i alliansen97 8.9.3Kristdemokratisk satsning på rehabilitering98 8.10Prioriterat område: Ett stärkt rättssamhälle98 9.1.1Socialdemokraternas överskottsmål resulterar i ökad statsskuld102 9.1.2Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras103 9.3Sunda statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi105 9.4Statens lånebehov och statsskuld106 10.1En politik för arbete106 10.3Fler skattebetalare inte högre skatter107 10.3.1Budgetalternativ utan dynamiska effekter107 10.4.1Reformer som ger ökat arbetsutbud109 10.4.2Reformer som ökar efterfrågan på arbetskraft110 10.4.3Samlade effekter på produktion och sysselsättning111 10.5Effekter på de offentliga finanserna113 10.5.1Effekter av ökad långsiktig produktionsnivå114 11.1Vård- och omsorgsreformer för 5 miljarder under 20072008115 11.2Kristdemokraternas prioriteringar på kommunnivå115 11.3Nationella prioriteringar för kommunsektorn116 11.5Inriktningen på längre sikt117 12.2Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier121 12.3Skattepolitikens inriktning på längre sikt121 13Statens utgifter och utgiftstak123 13.1Fördelning av utgifter på utgiftsområden 20062008123 beslutar att godkänna motionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken. 4.1Sverige i arbete? i arbete var den inledande och allt överskuggande rubriken på regeringens finansplan i budgetpropositionen för . I vårpropositionen 2006 inleds finansplanen med samma visa den som i olika tonarter alltid spelas upp men som klingar alltmer falskt ju längre åren går: Att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är en huvuduppgift för regeringen. Men inte ens när världskonjunkturen är god och mycket gynnsam för svensk exportindustri når regeringen fram till blygsamt uppsatta mål för sysselsättning och nedpressad arbetslöshet. Sysselsättningsläget förbättras marginellt genom massiva åtgärdssatsningar, men arbetslösheten är alarmerande stor bland de unga som vill in, men under rådande omständigheter inte släpps in, på arbetsmarknaden. Vad regeringen beskriver i sina finansplaner är mer av förhoppningar än av beskrivningar av det verkliga tillståndet på arbetsmarknaden eller i landet i stort. Mycket görs för att mildra intrycket av hög arbetslöshet och vad ekonomerna kallar jobless growth. Med omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder utan jobb eller undersysselsatta är det verkliga tillståndet ett helt annat än regeringen utlovar nämligen att alla ska få vara med och bygga framtidens . Trots hyggliga och till och med mycket goda konjunkturer har utanförskapet bara tilltagit. Hundratusentals är inte med om att bygga i den utsträckning de själva önskar eller i tillräcklig utsträckning för att klara de ekonomiska utmaningar samhället står inför. Den höga arbetslösheten går ut över många som har arbete och som pressas och stressas till det yttersta för att klara också de uppgifter som andra lämnat eller tvingats lämna. kommer väljarna att avgöra vilket av två regeringsalternativ som har de bästa förutsättningarna att leda utvecklingen mot ett i arbete. Allians för gemensamma politik som manifesteras i budgetmotionen En politik för arbete och trygghet ställs då mot regeringens vårproposition, understödd av och . har som ett av fyra icke-socialistiska partier deltagit i utarbetandet av det alternativ som återges i en alliansmotion och som i sina huvuddrag återges i kapitel 8. Motionen utgör grunden för de fyra partiernas ekonomiska politik efter ett regeringsskifte . Förslagen tar främst sikte på att komma tillrätta med det växande utanförskapet och den s-märkta politik som har gjort det olönsamt för många människor att gå från bidragsförsörjning till arbete. I centrum står en omfattande inkomstskattereform och en företagandereform med skattesänkningar på . Därtill finansieras i motionen gemensamma satsningar på vården, omsorgen, skolan och rättstryggheten utifrån de förslag som alliansens sex arbetsgrupper arbetat fram. I dessa förslag ingår också väsentliga satsningar med kristdemokratiskt märke, bl.a. när det gäller vården och omsorgen. Men alliansens politik är inte alltigenom gemensam och kommer inte att så vara ens på valdagen 2006. har en rad förslag till förbättringar för barnfamiljer och äldre som (ännu) inte omfattas av de övriga partierna i .