ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Fö1 · 2006-01-01 00:00:00 — 2005/06 mnr: Fö1 pnr: -c747 Motion till 2005/06:Fö1 av m.fl. (c, m, fp, kd) med anledning av prop. 2004/05:160 Avveckling av militärdistriktsorganisationen 2005/06 : Fö1 2005/06 : Fö1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen återkommer med förslag om hur Försvarsmaktens regionala och lokala samverkan med andra samhällsorgan skall ordnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvecklingen av får ske först när tagit ställning till hur den regionala och lokala samverkan skall ske. Motivering I propositionen föreslår regeringen att beslutar avveckla militärdistriktsorganisationen. främsta uppgifter är att svara för territoriell verksamhet, utbildning av hemvärns- och frivilligpersonal samt för insatser till stöd för samhället. Den territoriella verksamheten har i ett förbättrat säkerhetspolitiskt omvärldsläge tappat i betydelse. Även med en förändrad hotbild borde dessa uppgifter kunna hanteras tillfredsställande inom den övriga Försvarsmakten. När det gäller utbildning av hemvärns- och frivilligpersonal finns både ekonomiska och utbildningsmässiga fördelar med att ansvaret för verksamheten överförs till grundorganisationen. På många håll har en samlokalisering redan skett. Att de geografiska avstånden mellan de nya utbildningsgrupperna och ansvariga förband i grundorganisationen ökar till följd av pågående förbandsnedläggningar kan, åtminstone , påverka hemvärnet negativt. Det handlar både om förbandens volym och kvalitet. förutsätter därför att utbildningsorganisationen även framgent intar en geografiskt bred gruppering. Frågan om Försvarsmaktens samverkan när det gäller krishantering kräver dock ett närmare övervägande. Det råder stor politisk enighet om att alla samhällets resurser måste kunna tas i anspråk vid kriser och svåra påfrestningar. De senaste årens översvämningar, stormar och andra naturkatastrofer, både inom och utom landet, har understrukit detta behov. lämnade den särskilde utredaren ett betänkande om polisens behov av stöd i samband med terroristbekämpning. Även detta förslag aktualiserar samverkan mellan polisen och andra myndigheter, t.ex. Försvarsmakten. Redan i regleringsbrevet har regeringen framhållit att myndigheten skall ha förmåga till sådant stöd, vilket innebär att den i någon mån måste uppfattas som dimensionerande. Försvarsmakten besitter en lång rad kompetenser och resurser med stort värde vid de flesta kriser som drabbar samhället. I vissa fall är dessa unika. Av fundamental betydelse är dock hur dessa resurser kopplas till de faktiska behoven. Om styrning och samordning brister mellan civila och militära myndigheter kommer resurserna inte till nytta. En effektiv samverkan förutsätter i sin tur planering, övningar och nätverksbyggande mellan de inblanda
mot · GT02K3 · 2006-01-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som skall se över möjligheten att inrätta en verkligt oberoende revision med som förebild. Revisionen i landets kommuner måste förnyas och förändras. Kommunerna står för en avgörande del av den offentliga välfärden och omsluter . Det är angeläget att medborgarna kan vara säkra på att dessa medel används på bästa sätt. Därför har redan tidigare önskat en oberoende professionell revision. Regeringens proposition om stärkt revision i kommuner och landsting har en mycket försiktigare ansats. Förslagen i propositionen innebär mindre justeringar i det system av förtroendevalda lekmannarevisorer som gäller . har inget att invända mot de förslag som läggs i propositionen. Men vi anser att de är för försiktiga, och de innebär inte att den kommunala revisionen blir mer oberoende av det politiska beslutsfattandet än den är . vill ersätta dagens system för revision med en oberoende revision som byggs upp med som förebild. Vi beklagar att den utredning som sett över den kommunala revisionen inte övervägde detta alternativ. Därför önskar vi att en ny utredning tillsätts med direktiv att se över möjligheten att skapa en verkligt oberoende revision. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GT02K4 · 2006-01-27 00:00:00 — I praktiken kommer alla de fall när ett utskott säger nej, eller vill modifiera regeringens position genom ett medskick, att i leda till inlägg från partiföreträdare, eventuellt modifiering av ministern av förslaget till förhandlingsposition, och troligen gör EUN-ordföranden en särskilt noggrann kontroll av majoritetsförhållandena i nämnden. Med dessa ändringar och förtydliganden skulle EU-frågornas demokratiska förankring i och bli genuina och inte huvudsakligen kosmetiska. Mina förslag i denna motion innebär att förslag till begränsning av verksamhet avstyrks. Däremot bör som kommittén föreslår regeringens samråd med nämnden inför regleras i riksdagsordningen. Även samrådet i samband med regeringskonferenser bör regleras i riksdagsordningen. Kommitténs förslag om reglering i riksdagsordningen om överläggningar i utskotten bör bifallas, men bör uttala som riktlinje det som anförs i denna motion om att utskotten bör meddela sin inställning. Mitt förslag till ändring av riksdagsordningen är således att förslag antas med följande ändring (nuvarande lydelse i vänsterspalten). Regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och andra frågor som nämnden bestämmer. Regeringen skall rådgöra med nämnden inför möten i och i samband med regeringskonferenser inom Europeiska unionen. Om minst fem av ledamöterna i begär det, skall nämnden besluta att överlägga med regeringen enligt första stycket. Nämnden får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Nämnden skall i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits.
mot · GT02L3 · 2006-01-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldighet för inskrivningsmyndigheten att avisera samtliga beslut om lagfart och vilande lagfart till de personer som dittills haft lagfart eller vilande lagfart på aktuell fastighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldighet för inskrivningsmyndigheten att avisera samtliga beslut om lagfart, vilande lagfart och inteckning till sådan make, registrerad partner och sambo som enligt gällande rätt skall lämna samtycke till rättshandlingen i fråga. Det har förekommit att inskrivningsmyndigheten meddelat beslut om lagfart på grundval av förfalskade handlingar och att den eller de som på så vis erhållit lagfarten sedan kunnat antingen sälja fastigheten vidare eller inteckna och belåna fastigheten till skada för den rätte ägaren, som varit helt ovetande om vad som skett. Dessa risker med förfalskade handlingar kan uppenbarligen bli större med ett elektroniskt ansökningsförfarande. För att snabbt kunna ingripa mot sådana förfaranden erfordras att den rätte ägaren får kännedom om vad som skett i fastighetsregistret. Med dagens teknik är det tämligen enkelt för inskrivningsmyndigheten att informera en fastighets tidigare ägare om beslut om lagfart och vilande lagfart. Sådana meddelanden kan skickas per post till den tidigare ägarens folkbokföringsadress. Det förefaller som om regeringen har för avsikt att införa aviseringsrutiner (s. 30 i propositionen). Det är dock enligt vår uppfattning nödvändigt att tydligt klargör krav på föreskrifter om generell avisering av alla beslut om lagfart och vilande lagfart. Enligt 7 kap. 5 § får en make inte utan den andra makens samtycke avhända sig eller låta inteckna fast egendom som utgör makarnas gemensamma bostad. Dessa bestämmelser gäller också för registrerade partners och motsvarande bestämmelser finns i sambolagen. Sådana samtycken föreslås nu få lämnas elektroniskt. Även om rätten att inge sådana samtycken elektroniskt begränsas till vissa kategorier ingivare finns ändå risker om felaktigheter, som måste elimineras. Detta kan uppnås genom att samtliga beslut i dessa situationer aviseras till den som uppges ha lämnat sitt samtycke till rättshandlingen. Sådana meddelanden kan skickas per post till den berördes folkbokföringsadress. Det förefaller som om regeringen har för avsikt att införa aviseringsrutiner (s. 36 i propositionen). Det är dock enligt vår uppfattning nödvändigt att tydligt klargör krav på föreskrifter om generell avisering av alla beslut som grundas på makes, registrerad partners eller sambos samtycke.
mot · GT02So13 · 2006-01-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en framtida finansiering av Strama VL. Den tilltagande förekomsten av bakterier och andra mikrober som är resistenta mot antibiotika utgör ett globalt problem. Det ökade utbytet med omvärlden av människor, djur och livsmedel ställer samhället inför utmaningen att kunna bibehålla en effektiv antibiotikaanvändning för människor och djur även . EU:s nya smittskyddsmyndighet (ECDC) har pekat på antibiotikaresistens som en av det nya århundradets största utmaningar på smittskyddsområdet. I proposition 2005/06:50 ges förslag till en rad åtgärder syftande till att motverka uppkomsten av resistens mot antibiotika hos bakterier. Flera av dessa åtgärder berör veterinärmedicin, livsmedel, djur och miljö. Åtgärderna är väl motiverade och torde behöva följas upp med ytterligare åtgärder, exempelvis vad gäller övervakning av antibiotikaresistensförekomst hos sport- och sällskapsdjur. Det noteras att livsmedel är den huvudsakliga spridningsvägen för resistens mellan djur och människa och att inte i alla delar uppfyller kraven i rådets direktiv om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen. () bör därför enligt propositionen få i uppdrag att övervaka förekomsten av antibiotikaresistens hos bakterier insamlade från livsmedel. SVA har uppdraget att övervaka antibiotikaresistensen hos bakterier isolerade från djur. SVA skall vidare i samråd med andra myndigheter delta i uppdrag för att kartlägga hur antibiotika sprids i miljön och nedbrytningsförlopp samt sannolikt i ett uppdrag för att undersöka i vilken utsträckning resistenta bakterier överlever, sprids och återförs till människor och djur. Regeringen bedömer att ett nära samarbete mellan olika sektorer är av stor vikt för att uppnå målen avseende antibiotikaresistens. Regeringen anser därför att en organisation motsvarande Strama, för sektorsövergripande samverkan på veterinär- och livsmedelsområdet, Strama VL, bör inrättas. Kansliet för Strama VL bör enligt propositionen placeras på SVA. Som motiv anförs bland annat att SVA genomför målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete (inom området). Forskningen är av utomordentlig betydelse, inte minst för att skall kunna behålla sitt goda renommé och fortsatt utgöra en internationellt respekterad auktoritet inom området. I kapitel 15 Ekonomiska konsekvenser anförs i propositionen att en ökad förekomst av resistenta bakterier kan komma att medföra betydande kostnader. Det anförs vidare att förslagen innebär förtydligande av redan gällande principer och inte medför några ökade kostnader. SVA får i enlighet med förslaget flera tillkommande uppgifter både av permanent och av mer tillfällig natur. Dessa uppgifter medför ökade kostnader, vad gäller livsmedelsundersökningarna som följd av EG-rättsakters införande i . Det är viktigt att Strama VL får en kompensation för ökade kostnader.
mot · GT02So14 · 2006-01-30 00:00:00 — avslår förslaget om möjligheten att dela ut fria sprutor. Regeringen lägger i proposition 2005/06:60 fram förslag som gör det möjligt att börja med utdelning av fria sprutor till narkomaner i hela landet. pågår en försöksverksamhet i och med utdelning av fria sprutor till narkomaner. Projekten initierades för att hindra spridningen av hivsmitta bland sprutnarkomaner. har utvärderat försöken vid ett antal tillfällen. Dessa utvärderingar har inte kunnat ge något entydigt svar på vilka effekter utdelningen av fria sprutor haft på spridningen av hiv i . Utvärderingarna visar inte heller att sprututdelningen påverkat nyrekryteringen vare sig i den ena eller andra riktningen. Räddar sprutorna liv? Enligt är överdödligheten bland narkomaner i betydligt högre än i övriga landet. Ett par tre narkomaner avlider i aids , medan ca 350 dör av andra narkotikaskador. Största risken för en narkoman att dö är, enligt , vid själva insprutningstillfället. Då kvittar det om narkomanen fått sprutan av samhället eller kommit över den på annat sätt. Sprutbytesverksamheten går stick i stäv med den restriktiva narkotikapolitik normalt står för. Det är lagstiftningsmässigt absurt att narkotikainnehav och bruk är straffbart som det offentliga delar ut brottsverktyg. Staten skall självklart inte underlätta brottslig verksamhet, utan förhindra den. Var så god, här får du en spruta! Men, vad skall missbrukaren fylla sprutan med? Narkotika är förbjudet. För att fylla sprutan med narkotika är missbrukaren, i de flesta fall, hänvisad till kriminalitet eller prostitution. På RNS () hemsida finns under organisationens tiopunktsprogram följande. Utvärderingar av den försöksverksamhet med sprututbyte som pågått i och har inte visat att verksamheten i sig har haft effekter på hivspridningen. Syftet med programmen är att rädda liv. Trots detta ligger dödligheten bland narkomaner högst i landet. Det internationella forskningsläget är oklart. Man har i och inte heller kunnat visa hur den kontakt man genom programmen får med missbrukarna leder vidare till vård. Erfarenheter från andra delar av visar att hivprevention fungerar bra utan sprututbyte. Särskilda hälsocentraler för hemlösa missbrukare har visat sig vara ett bra sätt att få kontakt med denna grupp. RNS kräver därför att hälsocentraler öppnas i större städer för hemlösa och missbrukare som erbjuder tandvård, fotvård och annan hälsovård i syfte att motivera för vidare behandling av missbruket, ökade möjligheter ges till hiv-tester och rådgivning. Jag delar RNS uppfattning. I stället för sprututbyte måste resurser läggas på effektiv uppsökande och förebyggande verksamhet och på god behandling. Samhällets och det offentligas uppgift är enkel, nämligen att stoppa missbruket. Sprutnarkomanerna skall få hjälp att sluta, inte få hjälp att fortsätta sitt missbruk. En oreserverat restriktiv politik bör även i fortsättningen prägla det svenska samhällets förhållande till narkotika.
mot · GT02So20 · 2006-01-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kombinerat skydd som bygger på såväl ekonomiskt mått som vilka försäkringar som erbjuds som standard. Det har alltid funnits en viss risk för olika sjukdomar, och förutsägbarheten om hur många i en befolkning som kommer att drabbas av respektive åkomma är bättre nu än . Riskerna med att försäkra människors hälsa, och de bedömningar som måste göras, är således inget nytt för försäkringsbolagen. Hela försäkringstanken bygger på att minimera individens kostnad och bistå med att få en försäkring som sprider riskerna på ett större kollektiv. Det vore olämpligt om genetisk information skulle få efterforskas och användas när det är fråga om ordinära liv- och sjukförsäkringar. Vore det möjligt är risken stor att det skulle skada förtroendet för försäkringsväsendet och för forskning och behandling med genetisk inriktning. Dessutom skulle för den enskilda individen försäkringspremien kunna skjuta i höjden på ett orimligt vis för ordinär försäkring, och på så sätt riskera att skada den enskilde försäkringstagarens möjligheter att få en försäkring. skyddar de gränser som finns i avtalet mellan försäkringsbranschen och staten den genetiska integriteten vid de flesta normala svenska liv- och sjukförsäkringar, dock inte alla. Kommittén om genetisk integritet menar att det handlar om av alla försäkringar som ligger över beloppsgränsen. En drastisk modell vore att följa och , som helt förbjudit efterforskning eller användande av genetisk information i alla försäkringssammanhang. Det skulle säkerställa fullständig genetisk integritet, men skapa bekymmer och begränsningar för försäkringslösningar. En mindre genomgripande modell, som ändå skulle tillgodose behovet av genetisk integritet i normalfallen, är att sätta en gräns som inte enbart direkt hänförs till ett visst belopp, utan i stället sätta en kompletterande gräns vid försäkringsbolags standardprodukter. Regeln skulle alltså bli sådan att det inte ska vara tillåtet att efterfråga genetisk information eller kräva gentest vid försäkringar som går att teckna som standard. ligger till exempel flera barnförsäkringars försäkringsnivåer över det av regeringen föreslagna gränsbeloppet på 30 prisbasbelopp. Det vore olyckligt om en sådan beloppsgräns redan vid införandet skar rakt igenom normala försäkringar. En kombination av ett grundskydd för försäkringar med ersättningsnivåer om 30 prisbasbelopp och ett skydd för samtliga försäkringar som erbjuds som standard vore alltså att föredra.
mot · GT02Ju18 · 2006-02-22 00:00:00 — avslår framställning 2005/06:RRS16 till . har granskat styrning av polismyndigheterna och pekar på en rad brister man funnit och ger även rekommendationer till förbättringar. Precisering av mål, tillsyn och föreskriftsrätt, bl.a. vad gäller medelsfördelning, har inte fungerat tillfredsställande. Inte heller uppföljningsarbetet har fungerat, sägs det i framställningen. Vi tar kritik på allvar och anser att ger en god ledning för polisens arbete. Det förtjänar dock att påpekas att sedan rapporten skrivits har det initierats och genomförts åtgärder inom polisen som ligger i linje med vad rapporten rekommenderar för att förbättra styrning, tillsyn, medelsfördelning och polisarbete i stort. Exempel på det är att en enhet för internkontroll har bildats för att granska planering, uppföljning och styrning. Man har tagit fram definitioner vad gäller brottsförebyggande arbete och gjort inspektioner av närpolisverksamhet, vilket ofta tangerar detta arbete. har också börjat arbeta mer aktivt med konkretiseringar av mål och uppföljningskrav i den styrning som utövas. En ny modell för enhetlig uppföljning i organisationen har tagits fram och är fortfarande under utveckling. Enligt uppgift från avser man att i större utsträckning utöva föreskriftsrätten. Sammanfattningsvis är den omorganisation som genomförs mycket omfattande. Regeringens styrning av polisen har även den förändrats sedan granskningen. Prioriterade brottstyper har inordnats under verksamhetsgrenar, vilket förtydligar styrningshierarkin. Kritiken har varit att dessa brottstyper har gått på tvärs med den hierarki som annars finns. Uppföljningskraven har också blivit mer resultatinriktade, till skillnad från den tidigare produktionsinriktningen. På grund av det påbörjade arbetet ser vi inte att det finns anledning att särskilt påpeka dessa brister för regeringen samt att nu kräva åtgärder, såsom en utredning. Av samma anledning ser vi inte heller att det finns skäl att anmoda regeringen att nu företa en översyn av för- och nackdelar med en sammanhållen polismyndighet. Vi anser att det effektiviseringsarbete som görs först och främst ska få visa resultat. Den nuvarande strukturen innebär också fördelar gentemot ett enmyndighetsalternativ genom större möjligheter till anpassning till lokala förutsättningar samt en lokal förankring och demokratisk insyn genom de lokala polisstyrelserna. Det finns också skäl att påpeka att saknar tillräckligt beredningsunderlag för att lägga fram ett sådant förslag. Regeringen har att redovisa de åtgärder som är vidtagna med anledning av rapporten i särskild ordning. Vi anser att detta är fullt tillräckligt i detta läge. Därför yrkar vi avslag på framställningens förslag.
mot · GT02K5 · 2006-02-01 00:00:00 — beslutar att sammanslagningen av lagutskottet och bostadsutskottet inte genomförs och att antalet utskott i därmed blir oförändrat. hade som uppdrag att bland annat se över hur arbetsbelastningen mellan utskotten kunde bli jämnare, och i detta avseende kan man konstatera att har misslyckats i sitt arbete. I stället för att på allvar se över ärendehanteringen och avlasta en del av de tyngst belastade utskotten har man valt att slå samman två utskott och på det viset skapat ytterligare ett utskott som kommer att ha en mycket hög arbetsbelastning. Det innebär också att antalet ledamöter med ordinarie uppdrag reduceras, vilket är till nackdel för den enskilde ledamoten i olika sammanhang. Att som föreslår slå samman bostadsutskottet med lagutskottet till ett civilutskott innebär enligt vårt förmenande ett sätt att osynliggöra bostadspolitiken. har en tydlig roll gentemot medborgare och aktörerna på bostadsmarknaden och i sin sammanhållande funktion en självklar del av den bostadspolitiska debatten. förslag kommer att leda till en otydlighet gentemot medborgare och aktörer, och därmed försvåras det demokratiska inflytandet vad avser bostadspolitik och fysisk samhällsplanering. Vi yrkar därför att avslår förslag i den del som rör sammanslagningen av bostadsutskottet och lagutskottet och att antalet utskott i blir oförändrat.
mot · GT02K6 · 2006-02-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett organ för forsknings- och framtidsfrågor. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda formerna för ett organ för forsknings- och framtidsfrågor. Framtids- och forskningsfrågor bör få en starkare ställning i arbete. behandlas frågor om framtiden och om forskning inom ett flertal för att inte säga alla utskott. har en viktig roll när det gäller att ge riksdagsledamöter underlag för ställningstaganden. Vi anser att det inte är tillräckligt att, som förslaget ligger i framställning 2005/06:RS3, stärka den befintliga organisationen inom utredningstjänst och utskottskanslier. Forskningspolitik bör hanteras övergripande och ses i sin helhet. Internationellt, bland länder som vill hävda sig i forsknings- och utvecklingsfrågor, är organisationen av dessa frågor mindre spretig när det gäller ansvarsfördelning. Många länder har en minister vars ansvarsområde tydligt fokuserar forsknings- och utvecklingsfrågor. Ytterligare en begränsning i befintlig struktur är, särskilt inom internationell samverkan, den ensidiga betoningen på teknik och naturvetenskap. Denna forskning är absolut av allra största betydelse, men vi får heller inte glömma bort vetenskapsområden som samhällsvetenskap och humaniora. Vidare finns också en betoning på forskningens roll att skapa kommersiellt gångbara produkter och betydelse för materiell försörjning. Vi menar att forskning har en större roll än så, den är en del av mänsklig kultur. Även forskning som inte direkt kan kopplas till ekonomisk tillväxt kan vara av största betydelse för såväl människors livskvalitet som samhällets utveckling. Dessa begränsningar menar vi kan motverkas genom tillskapandet av ett organ som bereder frågor både om forskning och om framtiden. Den finska framtidsutskott kan i sammanhanget vara en inspirationskälla. Ett särskilt organ för forsknings- och framtidsfrågor kan bidra till nya former av politisk dialog inom , mellan regering och riksdag, men initiativ kan också tas för dialoger ute i samhället med Framtidsforum i som förebild. Ett dylikt organ bör också kunna initiera forskning utifrån sitt framtidsuppdrag. Vi menar därför att ett särskilt organ bör inrättas för forsknings- och framtidsfrågor. Hur ett sådant organ bör utformas, om det ska vara ett utskott, en kommitté, en delegation eller en beredning bör närmare utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.