mot · GU02MJ390 · 2006-10-31 00:00:00 — och grannländer kan genom starka konventioner med bindande åtaganden gemensamt skapa den politiska kraft som möjliggör ett ökat tempo för att anpassa den europeiska sjöfartspolitiken samt fiske- och jordbrukspolitiken till havens känsliga miljö. bör verka för att reformera konventionerna i följande riktning: ska vara ledande för att stärka miljösamarbetet mellan inom Helcom och EU och vad gäller inom Osparsamarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Helsingforskonventionen och Ospar bör i fortsättningen arbeta med legalt bindande beslut och med beräkningsmodeller som gör det möjligt att utvärdera förslag till åtgärdsstrategier gentemot olika mål för ekosystemen. Detta bör ges regeringen till känna. bör vara drivande för att planen ska undertecknas av regeringar och inte endast ländernas miljöministrar. Detta bör ges regeringen till känna. Fisket och jordbruket måste bli en integrerad del av båda konventionernas ansvarsområden. Detta bör ges regeringen till känna. En reviderad Helsingforskonvention måste också ha en tvistelösningsmekanism samt en ekonomisk fond för att påskynda arbetet med de mest akuta åtgärderna som länderna gemensamt beslutar om. Detta bör ges regeringen till känna. Baltic Sea Action Plan som antas av Helsingforskonventionen ska innehålla bindande krav. Detta bör ges regeringen till känna. Krav på minskning av den radioaktiva nedsmutsningen i havet är av stor vikt. Ett stopp för ytterligare kustnära placeringar av nya kärnkraftsreaktorer och anläggningar för radioaktivt avfall bör införas. Detta bör ges regeringen till känna. En revidering av Helsingforskonventionen för ett hållbart nyttjande av havet måste till så att kan göras till ett internationellt pilotprojekt i vilket ekosystemansatsen, principen om att förorenaren betalar, samt försiktighetsprincipen tillämpas i praktiken. Detta bör ges regeringen till känna. 4.5Öka miljökraven på sjöfarten 4.5.1Stärk de internationella sjöfartskonventionerna Ett stort transportarbete utförs via sjöfart, men det är nödvändigt att förbättra sjöfartens negativa inverkan på havsmiljön. I har exporten av olja med stora tankfartyg direkt från ryska eller baltiska hamnar genom ökat markant . Tankfartyg med laster upp till trafikerar . Dessa snabbt ökande oljetransporter är ur sjötrafiksynpunkt det största hotet mot miljö. Sjötransporterna av olja uppgår till /år och beräknas öka till runt . rör sig ständigt 2 000 stora fartyg med olja och farliga kemikalier samt passagerarfärjor på havet. Trenden går mot allt större fartyg. Förekomsten av undermåliga fartyg ökar olycksrisken och oljeutsläpp. En framgång är beslutet att fartyg med enkelskrov inte får segla inom EU efter 2010 och att de internationellt ska vara utfasade . bör dock aktivt fortsätta att driva på inom de internationella konventioner som rör sjöfarten för höjda säkerhetskrav för fartyg och ökade sanktioner mot oljeutsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns få regler som reglerar kväveutsläppen från fartyg. Resultatet av detta är att sjöfartens utsläpp av kväve har ökar dramatiskt jämfört med t.ex. kväveutsläppen från vägtrafiken. Endast frivilliga initiativ från vissa färjerederier har resulterat i att en del färjor har kväverening. Det finns väl beprövad katalysatorteknik som tar bort av kväveutsläppen och det finns följaktligen inga tekniska hinder för kväverening av fartyg. bör därför aktivt agera inom IMO för att krav på 90 procents kväverening ska kunna ställas på fartyg. Detta bör ges regeringen till känna. har aktivt bidragit till internationella agerande för att klassades som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). Ett område som bedöms som känsligt för den internationella sjöfartens potentiella miljöpåverkan och behöver särskilda skyddsåtgärder kan bildas inom ramen för . I samband med en PSSA-klassning har de ansökande länderna möjlighet att föreslå skyddsåtgärder för sjöfarten i det berörda havsområdet. Utpekandet av ett PSSA-område och eventuella tillhörande skyddsåtgärder begränsas av vad man kommer överens om inom IMO och måste ligga i linje med . trädde PSSA-klassningen av i kraft. Det finns stor anledning att inom främst IMO utveckla vad som ska vara möjligt att reglera inom PSSA-områden. De typer av skyddsåtgärder som kan vidtas är skärpta utsläppsregler för olja, farliga flytande ämnen, avfall och svavel, ruttsystem och rapporteringsplikt i enlighet med för farledsplanering och anmälningsplikt, samt möjlighet att utse områden där fartygstrafik bör undvikas. Lotsplikt kan också regleras. Dessa åtgärder bedöms inte helt kompensera den riskökning som följer av ökad trafikintensitet som är fallet i . Dessutom finns det inget som tyder på att den väntade trafikökningen kommer att ske med tonnage av bästa säkerhetsstandard. En PSSA-klassificering ger inte möjlighet att ställa krav på fartygens utformning, konstruktion, utrustning eller bemanning. Sådant som krav på isklass eller dubbelskrov för fartyg som trafikerar kan alltså inte tillgodoses genom att klassa området som särskilt känsligt. Mot bakgrund av detta och med utgångspunkt från försiktighetsprincipen måste en utveckling ske inom IMO:s internationella regelverk för skyddet av havsmiljön, speciellt i de områden som klassas som särskilt känsliga. bör agera för att det inom PSSA-klassade områden ska bli möjligt att med bindande regler reglera fartygens utformning, konstruktion, utrustning och bemanning. Krav på kväverening samt på att bästa bränsle ur miljösynpunkt används ska också kunna ställas. Detta bör ges regeringen till känna. 4.5.2EU:s gemensamma havs- och sjöfartspolitik lägger fram en grönbok om utformningen av en EU-gemensam, övergripande och heltäckande havs- och sjöfartspolitik (Policy). Den strategin kommer att ingå som miljöbenet i denna blivande havspolitik, som ska täcka fiske-, miljö-, forsknings-, transport-, sjösäkerhets-, industri- och sammanhållningspolitik. Gruppen som arbetar med förslaget leds av EU:s kommissionär för fiske- och havsfrågor och består av kommissionärer och andra höga representanter för näringsliv och industri, transporter, miljö, energi, regionala frågor samt vetenskap och forskning. I beskrivningen av arbetet med den gemensamma politiken framhåller kommissionen särskilt att EU behöver kunna bibehålla en konkurrenskraftig handelsflotta och en lönsam varvsindustri, vilket kräver en framsynt industripolitik som baseras på vetenskap, forskning och innovation inom ramen för ett hållbart europeiskt system för förvaltning av havet. Stor tyngd läggs också vid att bibehålla och öka transporterna till havs en betydelsefull länk i den handelskedja som är livsnerv. Därtill kommer insikten att de ekosystemens och fiskeresursernas svåra situation i europeiska vatten, och de oundvikliga ekonomiska och sociala skador som denna leder till inte kan hanteras av enskilda medlemsstater. Det står också alltmer klart att man måste samarbeta för att komma till rätta med problemen i Europas kustområden. Dessutom behövs gemensamma resurser till marin forskning och teknikutveckling. bör i den politiska processen gällande EU:s gemensamma havs- och sjöfartspolitik verka för att bindande miljökrav för sjöfarten införs samt att EU:s gemensamma, övergripande och heltäckande havs- och sjöfartspolitik tar sin utgångspunkt i ekosystemanalysen, försiktighetsprincipen samt principen om att förorenaren betalar. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s jordbrukspolitik stödjer utvecklingen mot djurfabriker och industriella jordbruk vilka skapar negativa miljöeffekter genom kemikalieanvändning, genmanipulation, övergödning av sjöar och hav, minskad biologisk mångfald och ökade transporter. bör agera för att EU:s gemensamma jordbrukspolitik reformeras i grunden för att i stället verka för hållbar utveckling i linje med EU:s egna miljöhandlingsprogram. Detta bör ges regeringen till känna. 4.7Krav på hållbart nyttjande av fiskebestånden EU:s fiskepolitik måste förändras i grunden. Fiskekvoterna måste till skillnad från baseras på vetenskapliga uppskattningar. Detta bör ges regeringen till känna. Fiskestopp måste kunna införas för att värna hotade arter. Detta bör ges regeringen till känna. Fiskepolitik är en global rättvisefråga. EU:s nuvarande fiskeriavtal med utvecklingsländer bidrar till rovdrift på fiskebestånden och måste stoppas. anser att EU inte ska subventionera fjärrfisket. Att utnyttja fattiga länders fiskbestånd i fallet ett land under ockupation när de egna vattnen är utfiskade är inte förenligt med internationell solidaritet, folkrättsliga principer eller hållbar utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Fusket och svartfisket måste stoppas. En effektiv och samordnad kontroll av hela produktionskedjan fiskeberedningsindustritransport måste fortsatt utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s nya kontrollmyndighet för fiskepolitiken måste ges ökade sanktionsmöjligheter. Detta bör ges regeringen till känna. Kännbara sanktioner mot överträdelser av bestämmelser på fiskeområdet måste införas. Detta bör ges regeringen till känna. För att komma tillrätta med svartfisket är ursprungsmärkning nödvändig. Konsumenter ska kunna välja fisk som fångats legalt med ekologiskt anpassade metoder. Detta bör ges regeringen till känna. Ett märkningssystem i vilket det framgår för konsumenten hur fångad fisk har transporterats innan den säljs bör utvecklas enligt principen att transporterna ska bära sina miljökostnader. En sådan märkning skulle ge både konsumenter och fiskare chans att tillsammans minska de långväga transporterna om tusentals mil till följd av att Nordsjöfisk packas i för att sedan åter säljas i . Detta bör ges regeringen till känna. bör också verka för selektiva fiskemetoder för att skona livet i haven. Detta bör ges regeringen till känna. fångas små unga fiskar som ännu inte lekt och helt fel arter. Trålning i känsliga områden ska förbjudas, maskstorleken i nät ska öka, drivgarn förbjudas och allmänt nätfiske på grunda bottnar ska inte förekomma. Detta bör ges regeringen till känna. Yrkesfisket måste struktureras om för att säkra fiskresursen och skapa rimliga förutsättningar för dem som är aktiva i näringen. Fiskeflottan måste förändras från storskaligt havsfiske till kustnära fiske och fiske i våra älvar med miljöanpassade fiskemetoder och redskap. Detta ger fler arbetstillfällen per fångat ton fisk och ökat värde på fisken. Detta bör ges regeringen till känna. är ett statligt stött samarbete mellan , och Världsnaturfonden, WWF, i syfte att försöka påverka fiskeripolitiken inom EU och internationellt i riktning mot hållbart nyttjande av fisk och skaldjur med minimala effekter på den miljön. Sekretariatet verkar genom information, internationellt samarbete och lobbying på internationell nivå, med fokus på EU. stödde idén om att inrätta denna form av samarbete och ser det som mycket viktigt att verksamheten värnas i framtida budgetanslag. Detta bör ges regeringen till känna. 4.9Agera för höjt klimatmål inom Klimatförändringar skadar människor och ekosystem. Vi ser effekterna genom smältande glaciärer, döende korallrev, töande permafrost, stigande havsnivåer, förändrade ekosystem och dödliga värmeböljor. Kraftfulla internationella åtgärder behövs för att undvika än mer katastrofala klimatförändringar. Alla regionala effekter är ännu inte kända, men några troliga framtida konsekvenser om vi tillåter nuvarande utsläppstrender att fortsätta är höjning av havsytan som en följd av smältande glaciärer och uppvärmning i havet i takt med att den globala medeltemperaturen stiger. På stora delar av den europeiska kontinenten kommer översvämningar från floder att öka, och i kustområden kommer risken för översvämningar, erosion och förlust av våtmarksområden att öka betydligt. Naturliga system, inklusive glaciärer, korallrev, mangroveträsk, arktiska ekosystem, alpina ekosystem, boreala skogar, tropiska skogar, prärievåtmarker och naturliga grässlätter m.m. kommer att allvarligt hotas. Istäcket på och smälter. Om inte uppvärmningen avstannar skulle detta kunna leda till en oåterkallelig avsmältning under , vilket skulle innebära en höjning av havsytan med under några århundraden. Det finns också nya bevis för avsmältning från , i form av takten hos is som bryts loss. kan försvagas, byta riktning eller stanna av med dramatiska effekter i , och med störningar för hela det globala havscirkulationssystemet. står bakom att går före internationellt med målet att minska klimatutsläppen års nivå . Denna linje bör också driva inom internationella klimatförhandlingar. Detta bör ges regeringen till känna. 5.1Ökat anslag i statsbudgeten för havsmiljön , 2007, 2008 och 2009, gör en ökad satsning och precisering på havsmiljön. För att tydliggöra satsningen vill skapa en ny utgiftspost, Åtgärder för sjöar, hav och kust, i budgetpropositionen och anslå till att genomföra åtgärderna i Aktionsplan för havsmiljön. Utöver detta avsätter i denna post år för testverksamhet av syresättningsprojekt och till en fond för stöd till lokala samförvaltningsprojekt för havet. Vi avsätter dessutom 5miljoner kronor för sanering av förorenade havsbottnar i hamnar under anslag 34:4. höjer anslaget till biologisk mångfald på 100 miljoner som även kommer havsmiljön till del. Av det totala anslaget till biologisk mångfald är det partiets mening att åtgärder för havsmiljön ska tilldelas en väl balanserad andel för att biologisk mångfald i havet ska uppnå lika gott skydd som biologisk mångfald på land. Tillkomsten av skyddade områden ska säkerställas och vattenmyndigheterna få tillräckliga medel för sin verksamhet i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. Med den svenska nationella strategin för havsmiljön 2005 fick i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utarbeta ett förslag till samlad aktionsplan för den svenska havsmiljön. I uppdraget ingick även att identifiera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. anser att det är av stor vikt att samtliga de 30 åtgärder som presenteras i aktionsplanen för havsmiljön ges förutsättningar att genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. Aktionsplanen föreslår insatser på följande områden: Finn de områden som göder havet mest Vattenmyndigheter. Åtgärda de värsta avloppen först NV. Gör rätt val av tvättmedel lätt Regeringen, NV, handeln. Hjälp jordbrukarna att behålla fosforn SJV med flera. Skapa rätt våtmark på rätt plats Många. Övertyga om minskning av kväveutsläpp till luft Regeringen. Minska utsläppen till luft från sjöfarten Regeringen, SjöV, NV. Fiske och biologisk mångfald Ansvar Stoppa båtburna främmande arter Regeringen, SjöV. Skona hotade djuphavsfiskar Regeringen, FiV. Reglera antalet fiskedagar Regeringen, FiV. Förbehåll visst fiske för passiva redskap FiV, NV. Inför fiskekonto för stabilare ekonomi Regeringen. Starta yrkesutbildning för fiskare Regeringen, FiV. Införliva EU-direktiv om vissa farliga ämnen Regeringen. Marknadsför miljöanpassad båtbensin NV, SjöV med flera. Minska riskerna med farliga båtbottenfärger Kemi. Finn farliga ämnen i hamnar Lst. Håll bättre koll på sjöfarten SjöV, KBV. Kunskap och samordning Ansvar Förbättra samordningen av mätningar NV med flera. Se över sekretessen kring vattendjup Regeringen. Förbättra tillgängligheten till miljödata Regeringen. Komplettera kunskapen om vattendjup SjöV. Undersök bottnarnas geologi och kemi SGU. Beskriv naturen under ytan NV med flera. Forska om fosfor i jordbruket NV, SJV med flera. Forska om biologiska dominoeffekter i havet NV. Erbjud vetenskapligt stöd för beslutRegeringen. Utse myndighetsansvar för öppet hav Regeringen. Starta havsmiljöråd och samordningsgruppRegeringen, NV. Skapa en pådrivande internationell agendaRegeringen. Enligt aktionsplanen kräver vissa föreslagna åtgärder ekonomiska anslag för genomförande. I vår budget för 20072009 anslår riktade medel på i enlighet med aktionsplanens äskanden. uppgår vårt anslagna belopp avseende havsmiljön till totalt . Anslagen berör följande åtgärder: 5.2.1Åtgärda de värsta avloppen Åtgärden bedöms ha betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Insatser för att åtgärda enskilda avlopp bör göras där höga krav på rening föreligger. Det finns också behov av att stärka tillsynen över enskilda avlopp. har funnit att tillsynen av avloppen varierar i olika kommuner. Den kraftiga ökningen av permanentboende i kustområden och bristande kunskap om hur enskilda avloppsanläggningar ska utformas, liksom förekomsten av många gamla, tekniskt undermåliga, anläggningar, gör att enskilda avlopp i vissa områden står för en stor del av fosforbelastningen på omgivande vatten. En utredning och genomförande av lämpliga förslag ska ske under 20072008. Om samtliga enskilda avlopp åtgärdas i linje med de nya allmänna råden uppskattas detta minska fosforutsläppen till vatten med , jämfört med en uppskattad total belastning på från enskilda avlopp. Den totala belastningsminskningen på havet kan uppskattas till fosfor . Kostnad för utredning och genomförande av lämpliga förslag bedöms uppgå till , vilket vill tillgodose i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. 5.2.2Åtgärder mot läckage av fosfor från jordbruket Åtgärden bedöms ha betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Fosforförlusterna från olika jordbruksfält inom ett och samma avrinningsområde kan variera kraftigt. Metoder att möta fosforproblemet, att identifiera och genomföra åtgärder där risken för förluster av fosfor är störst, behöver utvecklas. Projektet näringen ska förse lantbrukare med kunskap och verktyg för att kunna minska bl.a. kväve- och fosforförlusterna på ett kostnadseffektivt sätt. Att ta fram en växtnäringsbalans för gården, att identifiera fält med hög risk för fosforförluster och att skapa erfarenheter av vilka åtgärder som fungerar väl i praktiken är några av inslagen. Projektet ska genomföras i tre mindre avrinningsområden där det är angeläget att i högre grad åtgärda fosforproblemet. Projektet genomförs i samarbete med , , berörda länsstyrelser, rådgivningsorganisationer och berörda jordbrukare. Rådgivningsverksamheten kan starta . Kostnader för vattenprovtagning uppgår , vilket vill tillgodose i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. 5.2.3Minska riskerna med båtbottenfärger Åtgärder mot giftiga båtbottenfärger bedöms ha betydelse för att uppnå miljömålen Giftfri miljö, Hav i balans samt levande kust och skärgård. De flesta av dagens båtbottenfärger är konstruerade så att giftiga ämnen sprids i havet. Trots förbud förekommer fortfarande användning av produkter med sådana ämnen i . Utveckling av alternativ pågår. För att minska miljöriskerna av vissa båtbottenfärger bör ytterligare åtgärder vidtas. ska verka pådrivande inom EU för att begränsa användningen av färger som innehåller skadliga antifoulingbiocider. Det behövs information för att främja rätt hantering av båtbottenfärger och övergång till mindre miljöpåverkande färger eller andra system för rengöring av båtbottnar. Vidare behövs skärpt kontroll av försäljningen av fysikaliskt verksamma färger och inspektion av företag som saluför fysikaliskt verkande beväxningsskydd för båtbottnar. När detta är utvärderat ska en bedömning göras av vilka övriga åtgärder som kan vara aktuella. Målet är att de långsiktiga riskerna med särskilt giftiga beväxningsskydd för båtbottnar minskar samt spridningen av ämnen med hög risk för hälsa och miljö begränsas. Fritidsbåtägarna ska kunna övergå till väl fungerande produkter som har minimal inverkan på havsmiljön. Resursbehovet uppskattas till en till två tjänster , något som ingår i Kemikalieinspektionens budgetäskande till regeringen för perioden 20072009. Detta motsvarar , vilket vill tillgodose i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. 5.2.4Finn farliga ämnen i hamnar Åtgärden bedöms vara av betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Hav i balans samt levande kust och skärgård. I hamnars bottensediment och i vatten förkommer farliga ämnen, men halterna är ofta okända. Länsstyrelserna genomför inventeringar av förorenade områden över hela landet, men mycket få inventeringar och riskklassificeringar har gjorts just i hamnområden. En utgångspunkt i arbetet är att förorenaren har ett ansvar för saneringen. Det är mycket kostsamt både att utreda och sanera förorenade sediment. Som exempel kan nämnas hamn, där en omfattande undersökning av saneringsbehovet har gjorts till en kostnad av och där saneringsåtgärderna uppskattas kosta . Från en sammanställning och utvärdering av befintliga utredningar, både nationellt och internationellt, väljs cirka 20 fritidsbåthamnar och båtuppläggningsplatser samt 510 större hamnar ut för inventeringar. Baserat på resultaten görs sedan en uppskattning av storleksordningen på farliga ämnen i och från alla hamnar och fritidsbåthamnar, liksom en bedömning av områdenas inverkan på havsmiljön och en prioritering av vilka objekt som ska utredas ytterligare. Den föreslagna åtgärden ger underlag för säkrare riskklassning av objekt och för prioriteringen av fördjupade undersökningar liksom för behövliga saneringsåtgärder. Kostnaden för detta första steg uppskattas till , jämnt fördelat mellan hamnar och fritidsbåthamnar, vilket vill tillgodose i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. En förutsättning för att ska kunna finansiera detta steg är att mandat ges i verkets regleringsbrev så att anslaget för sanering och återställning av miljöskadade områden (utg.omr. 20 anslag 34:4) kan utnyttjas. I kommande regleringsbrev till bör detta ovan nämnda mandat medges. Detta bör ges regeringen till känna. 5.2.5Undersök bottnarnas geologi och kemi Åtgärden bedöms ha betydelse för att uppnå flera miljökvalitetsmål. Att kartlägga bottnarnas beskaffenhet är viktigt för framtida skydd av biologisk mångfald i miljöer. Kunskap om geologin och kemin är viktiga förutsättningar för att bedöma förekomsten och utbredningen av olika bottenlevande växt- och djurarter inom ett havsområde. Det är också nödvändigt för att bedöma effekterna av olika typer av ingrepp i och påverkan på havsbotten: erosion, slamspridning, sand och grusutvinning, förläggning av kablar och pipelines samt sanering av miljöfarliga substanser. Verksamheten för miljökemisk provtagning utförs integrerat med kartläggning av bottenbeskaffenhet som SGU ansvarar för. En heltäckande kartläggning av prioriterade områden, dvs. kustzonen enligt definition samt vissa utsjögrund, beräknas ta . Resterande havsområden kräver beroende på täckningsgrad. Kostnaden för att kartlägga prioriterade områden uppgår till , vilket vill tillgodose i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. 5.2.6Erbjud vetenskapligt stöd för beslut För att miljö ska kunna förbättras måste framförallt tillförseln av näringsämnen minska. För detta krävs ett långsiktigt internationellt samarbete. har en enastående möjlighet att bidra med kvalificerat vetenskapligt stöd till arbetet inom Helcom (Baltic Sea Action Plan). Denna aktionsplan vill att Baltic , ett beslutssystem som har utvecklats för att visa kostnadseffektiva förslag på samordnade åtgärder i Östersjöstaterna, ska bli ett kraftfullt svenskt bidrag till det gemensamma arbetet. För att Baltic ska ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet utan avbrott bör förslaget behandlas i samband med budgetpropositionen 2007. Kärnfinansieringen av Baltic uppskattas till , vilket vill tillgodose enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. 5.3.1Utredning om fiskekonto för stabilare ekonomi För att utjämna inkomster från fisket mellan goda och dåliga perioder skulle fiskekonton kunna införas enligt modellen med skogskonton. Detta skulle också öka möjligheterna att göra långsiktiga och hållbart anpassade investeringar. En utredning bör tillsättas för att ta fram ett förslag om ett fiskekonto. Uppdraget bör inriktas på en konstruktion som inte motverkar en modernisering och teknikutveckling som är förenligt med ett fiske i balans med resursen.