mot · GT02Fi11 · 2006-05-02 00:00:00 — C. diff. C. diff. vill investera i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. utbildningspolitik tar sikte på det livslånga lärandet, eftersom kunskapskraven ständigt ökar i samhället. Vi önskar en gymnasieskola som höjer den allmänna utbildningsnivån och förbereder alla för ett livslångt lärande. Vi bör ha en utbildningspolitik som utgår från den enskilda eleven i varje skolform och som stärker helhetssynen på lärandet. Skolan måste ta hänsyn till att eleverna är olika och lär på olika sätt. Det finns många olika sätt att anpassa gymnasieskolan efter de behov de enskilda eleverna har. Högskoleutbildning av hög kvalitet och en framgångsrik akademisk forskning är av största betydelse för ett öppet och internationellt konkurrenskraftigt välfärdssamhälle. har tillsammans med de övriga partierna i utformat en strategi för att öka kvaliteten i såväl grundutbildning som forskning, och i denna motion fullföljer denna strategi genom kraftiga satsningar på stärkt kvalitet inom grundutbildningen samt ökade anslag till forskningen. De senare anslagen är gemensamma för . Vi föreslår myndighetsbesparingar på med . Vi minskar också anslagen till Myndigheten för skolutveckling med 2007 och 2008. Detta görs för att kunna flytta dessa medel till ett nationellt kvalitetsinstitut som satsar på. Det bör ha till uppgift att utveckla och förfina metoder för utvärdering och stödja kommunerna i deras arbete. Inom ramen för detta gör en extra satsning på för ett program för att förbättra barns fysiska och psykiska hälsa. Programmet ska vara riktat direkt till skolorna för att arbeta konkret med dessa frågor. Regeringen försöker gång på gång att halvhjärtat förbättra kvaliteten i den svenska skolan genom att lappa och laga med en rad små, spretiga och kortsiktiga anslag. Detta ligger inte i linje med ambition om hur vi förbättrar den svenska skolan. Vi kräver i stället långsiktiga och kraftfulla insatser som leder till att eleverna faktiskt stärker sina kunskaper. Därför föreslår vi en läsa-räkna-skriva-satsning på som sätts in . Det finns ett oerhört stort behov av att tidigt stärka elevens kunskaper. Många problem i dagens skola uppstår när eleverna kunskapsmässigt halkar efter i ett tidigt skede av skolgången. Om eleverna tidigt är väl förberedda genom att kunna läsa, räkna och skriva kommer de också att klara sig bättre under de senare skolåren och i sitt framtida arbetsliv. Anslaget till minskas med 2007 och 2008. Medlen läggs i stället på 25:5 som ökas med och som därmed sammanförs med . I enlighet med det förslag som presenterades av den parlamentariska s.k. föreslår att de specialdestinerade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella statsbidrag till kommunerna. vill öka antalet platser för den kvalificerade yrkesutbildningen med 1500 platser för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. ökar därför anslaget med för att kunna skapa 1500 permanenta platser. Regeringen lägger på en lärlingsutbildning som en sysselsättningsåtgärd. välkomnar ett lärlingsprogram, men inte i den form som regeringen föreslår utan i stället som en del av gymnasieskolan. Därför flyttar en del av dessa pengar till utgiftsområde 16 i stället och gör därmed en satsning i form av ett nytt anslag för att bygga upp ett lärlingsprogram på gymnasiet. motsätter sig regeringens förslag om 3000 nya högskoleplatser eftersom kvalitetsförstärkningar nu måste prioriteras. anser i stället att kvalitetssatsningar behöver genomföras. Dels en generell satsning om som trappas upp med ytterligare 2008 för att kompensera för de successiva nedskärningar som tvingats fram genom att regeringen ej räknat upp anslagen på ett rimligt sätt. Dels en särskild satsning om 2007 och 2008 för att säkerställa kvaliteten och förutsättningarna till utveckling för de nyare universiteten och högskolorna. Den senare satsningen ska ses i ljuset av att och de övriga partierna i avser att införa en ny resursfördelningsmodell som tydligare premierar kvalitet samt studenters eget val. och föreslår att nationella mål införs i svenska i årskurs tre. En översyn ska göras av samtliga mål i . Betyg ska sättas tidigare och i fler steg och betygskriterierna behöver därför ses över. föreslår att kontrollstationer införs år tre, fem och åtta med obligatoriska nationella prov och skärpta krav på individanpassat stöd till eleverna. För att säkra likvärdigheten nio ska den nationella provbanken byggas ut. ges utökade analysresurser. föreslår att varje skola ska kvalitetsgranskas . och föreslår att satsningar genomförs för att förbättra lärarnas fortbildning och avsätter för detta syfte 2007. För att förbättra lärarnas möjlighet att forska inom tjänsten avsätts 2007 och 2008. och vill underlätta validering och kompletterande utbildning för obehöriga lärare. För detta ändamål anslås . avsätter vidare för införande av en statligt sanktionerad lärarauktorisation och till ökade resurser till rektorsutbildningen. Alliansen vill sprida kunskap till landets alla skolor om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning och annan kränkande behandling. För denna utbildningssatsning anslås . vill stoppa den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan och höja kvaliteten på såväl de teoretiska som de yrkesinriktade utbildningarna. Vi föreslår därför att tre inriktningar införs; en studieförberedande, en yrkesförberedande och en lärlingsutbildning. Vi anslår till i utredningsresurser. föreslår att och åter blir specialskolor. Staten övertar ansvaret för finansiering av elever med behov av specialskola. Ett riksgymnasium skapas för elever med synskador och ytterligare funktionshinder. Vi avsätter för detta syfte 2007. föreslår att anslagen till forskning stegvis trappas upp. ska anslagen totalt öka med mer än regeringens anslag. UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid C. diff. Kulturen utvecklar det civila samhället och håller det demokratiska samtalet levande. Förutom att kulturen har ett värde i sig, som inte nog kan betonas, är den kreativitet som stimuleras ur kulturen avgörande för samhällets utveckling. anser att kulturpolitiken i huvudsak ska styras lokalt och regionalt. Människor måste själva få vara med och bestämma hur de vill utforma och ta del av kulturen. Om människor får mer makt över hur de kan påverka och ta del av kulturutbudet på sin ort kan ett levande kulturliv i hela landet skapas. För att stärka människors möjlighet att ge liv åt kulturen och för att få ett levande kulturliv nära människor i hela landet behövs ökade satsningar på verksamheter som gynnar detta ändamål. fortsätter satsningen på ung kultur. Vi anslår ytterligare 120miljoner kronor till i syfte att de ökade resurserna ska gå till unga människors kultur. handlägger bl.a. ärenden som rör teater, dans, musik, utställningar, folkbildning m.m. Det extra anslag som vi tillför ska gå till ungdomars kulturverksamhet som ska ske på ungdomars egna villkor och oberoende av vuxnas idéer och ambitioner. Ungdomarna ska ges ökad makt att själva bestämma över, och skapa, sin kultur. Det ökade anslaget kallar vi för KUL-miljoner, vilket står för kultur till unga i hela landet av unga, med unga, för unga. Vi säger nej till regeringens satsning på verksamheter och mötesplatser för unga på totalt som presenteras i den ekonomiska vårpropositionen. Vi anser att förslag om KUL-bidraget på ett bättre sätt tillgodoser ungdomars behov. Regeringen anslår 2007 för sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet. Anslaget ska enligt regeringen användas till 625 nya tjänster för bl.a. vård och tillgängliggörande av föremålssamlingar inom kulturområdet. anser att detta anslag av flera anledningar är ogenomtänkt och orealistiskt. Introducering av de nyanställda kommer att vara både enormt resurs- och tidskrävande och det finns då väldigt liten lönsamhet med tanke på det korta tidsperspektivet. Dessutom är detta ingen uppgift som går att genomföra som regeringen föreslår utan detta är ett långsiktigt arbete som bör genomsyras av ett kvalitetstänkande. Vissa museers fria entré har inneburit att fler personer besökt museerna jämfört med när alla fick betala för museibesöken. Men har det inneburit att fler ovana museibesökare nu besökt de berörda museerna? Den fria entrén ger en snedvriden konkurrenssituation gentemot de museer som inte har fri entré. Med anledning av detta föreslår en ändring av regeringens satsning. Vi vill begränsa fri entré till att enbart omfatta barn och ungdomar upp till . Därför minskar vi anslagen till centrala museer med . Ett levande kulturliv förutsätter mötesplatser där människor kan utöva eget skapande samt ta emot olika kulturyttringar. Träffpunkter behövs inte bara i regionernas centrum utan också väl spridda över landet och nära människorna, inte minst för de unga. I glesbygd och mindre tätorter utgör de allmänna samlingslokalerna ett nödvändigt medel för en decentraliserad kulturpolitik. För att kunna åstadkomma de förändringar som är nödvändiga i landets samlingslokaler tillför vi utgiftsområdet ytterligare . UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande C. diff. C. diff. budgetmotion föreslår skattelättnader för dem med låga inkomster. minskar därför anslaget Bostadsbidrag med . åläggs ett generellt sparbeting på . föreslår tillsammans med att räntebidragen bör avskaffas helt. Utfasningen sker genom att anslaget minskas med 2007 och 2008. Bostadsmarknaden bör reformeras och konkurrensen skärpas för att öka byggandet. Investeringsbidraget för hyreslägenheter bidrar till att upprätthålla ett ineffektivt system och avskaffas helt. Tillsammans med föreslår vi att anslaget tas bort helt. En nationell ungdomsbostadssamordnare är inget annat än ett dåligt alibi för en politik som inte fungerar. Ungdomars situation på bostadsmarknaden underlättas av fler bostäder och inte av någon som arbetar med att ta fram förslag. Anslaget tas därför bort. Modellen för hur länsstyrelsernas anslag beräknas och fördelas har inte setts över . Länsstyrelserna borde dessutom kunna ansvara för sin egen kompetensförsörjning, utan inblandning av statliga jobbsatsningar. Anslaget minskas därför med . Vi avsätter för förslaget om individuell mätning av värme och vatten. UO 19 Regional utveckling C. diff. C. diff. I enlighet med federalismens principer menar att lokala och regionala organ har ett betydligt bättre beslutsunderlag än centrala myndigheter, och kan uppnå större effektivitet, när det gäller att ta beslut rörande lokala och regionala frågor. Regionalpolitiken har traditionellt kännetecknats av omfattande program för omflyttningar av pengar, centralstyrda direktiv och massiva myndighetsstrukturer för att behandla processen. vill bryta ned ineffektiva myndighetsstrukturer, eliminera skadlig centralstyrning och förenkla de regionala finansieringsprogrammen. Målsättningen är att direktvalda regionala organ ska ansvara för de medel som anslås för allmänna regionalpolitiska åtgärder. anslår även mer än regeringen för lokalt och regionalt utvecklingsarbete. anser vidare att besluten när det gäller företagsstöden sysselsättningsbidrag och regionalt utvecklingsbidrag, som har centraliserats till , ska återföras till länen/regionerna. För upprättar effektiviserings- och besparingsmål om för . Vidare förslår vi att med början 2007 slås samman med () och delar av Verket för näringslivsutveckling () till ett verk som tillför kunskap genom utredningar, forskning och analys för regionernas utveckling och regionala tillväxt. Denna myndighet bör få ansvar för att hantera samtliga EU-program, oavsett om de finansieras av social- eller regionalfonden. För detta anslår . UO 20 Allmän miljö- och naturvård C. diff. C. diff. Miljöpolitiken tar sin utgångspunkt i människors och regeringars engagemang för att komma till rätta med miljöproblemen. För att miljöfrågorna ska ges utrymme på den globala politiska agendan måste miljöfrågor diskuteras och lösas i ett internationellt perspektiv. Miljön ska sättas i fokus för att tillväxt och utveckling ska kunna svara upp till en hållbar utveckling. Den kortsiktiga vinningen måste ställas i relation till den långsiktiga rikedom som miljösatsningar ger. anser att den miljödrivna teknikutvecklingen utgör en stor potential i detta sammanhang. Miljön som drivkraft skapar nya tillväxt- och utvecklingsmöjligheter för näringslivet. Genom att vi i använder lagstiftning och ekonomiska styrmedel för att skydda naturen, kan vi alltså göra en tjänst för de företag som satsar på miljöarbete och ny teknik. Det är möjligt att tjäna pengar på att förbättra vår miljö! Det är den absolut starkaste drivkraften för att driva på en omställning mot ett hållbart samhälle. Vi måste satsa ännu mer pengar och resurser i forskning och utveckling, men vi behöver nu även börja använda den kunskap som redan finns. Vi behöver skapa incitament och förutsättningar för att implementeringen av den befintliga nya tekniken och kunskapen ska ske snabbare. ser här två stora områden som behöver extra starka insatser, nämligen och arbetet för att minska växthuseffekten. avsätter därför 2007 och 2008 i syfte att ta fram en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö, ökade forskningsinsatser samt till ett åtgärdspaket och för att stärka samarbete som ska bidra till att alla länder kring arbetar tillsammans med direkta och snabba åtgärder. avsätter 2007 och 2008 för en ökad satsning på alternativa drivmedel. Anslaget ska användas till forskning men också till olika typer av stöd till anläggningar för framställning av förnybara drivmedel. Det är viktigt att forskningsinsatser görs i samarbete med fordonsindustrin samt drivmedelstillverkare. Det handlar dels om olika typer av stimulansåtgärder för människor som väljer att köra på förnybara bränslen som leder till minskade skatteintäkter, dels om satsningar på forskning och utveckling. För att frigöra budgetmedel föreslår effektiviseringsbesparingar på , , samt . Vi minskar också anslaget till åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden med 2007 och 2008. Detta mot bakgrund av att förordar en annan modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark (naturvårdsavtal m.m.) och inom utgiftsområde 23 förstärker vi insatserna för rådgivning och biotopskydd inom skogsbruket. välkomnar regeringens fortsatta satsning på klimatinvesteringsprogrammen (Klimp). Det finns fortfarande planerade program med stor klimateffekt som inte blivit beviljade medel och det kommer ständigt till nya idéer. Det vore slöseri att inte fortsätta en satsning på Klimp. bedömer Klimp i huvudsak utifrån ekonomiskt perspektiv, dvs. vilka projekt sparar mest koldioxid per investerad krona. Vissa undantag ska kunna göras för ny teknik och demonstrationsanläggningar. Ett av de formella kraven på ansökan är t.ex. att alla kommuner som söker ska göra en klimatstrategi som visar inom vilka sektorer klimatutsläpp sker, vilka mål som finns osv. Åtgärderna i ansökan förväntas svara mot strategin. Detta ser vi som en garanti för att en fortsatt satsning på Klimp kommer att betala sig i form av minskade klimatpåverkande utsläpp. Vi är dock mycket kritiska till hur regeringen frångår principen om att det är klimateffekten som ska avgöra om ett projekt ska finansieras av Klimp eller ej. ska även genomförandet av pump-tvånget inkluderas i Klimp. Vi menar att man inte ska skapa några gräddfiler inom Klimpsatsningen utan alla program ska prövas mot klimatnyttan. I vårpropositionen gör regeringen ett antal marginella satsningar på rovdjur för att öka acceptansen m.m. har i tidigare budgetar anslagit mer medel på anslag 42:5 Ersättning för viltskador m.m. Vi står fast vid denna satsning och menar att pengarna inte ska tas ur LBU-programmet (anslag 44:1). Vi menar att den bästa acceptansen för våra rovdjur och därmed en långsiktig stark rovdjursstam, får vi genom att ersätta de djurägare som drabbas, ge bidrag till rovdjursstängsel föra ned besluten på lokal och regional nivå samt ändra §28 om skyddsjakt. C. diff. C. diff. vill satsa för klimatinsatser. Ramen ska användas till forskning men också till olika former av stöd till anläggningar för framställning av miljövänlig energi. C. diff. C. diff. Transportsystemet i ska medverka till tillväxt och företagande som det tar stor miljöhänsyn. vision om framtidens transportsystem bygger på att de olika transportslagen ska komplettera varandra, samverka och tillsammans utgöra en helhet som kan bidra till att skapa goda förutsättningar för utveckling i hela vårt land. Goda kommunikationsmöjligheter, både reella och digitala, är en grundförutsättning för att människor och företag ska kunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur försvåras utvecklingsmöjligheterna betydligt i landets regioner. Det är därför rimligt att planeringen av infrastruktur i större utsträckning sker i samverkan med den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten för att fastställa mål och avsätta resurser. Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringar uteblir i områden med dåliga kommunikationer. För att människor och företag ska våga investera i alla delar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd. anser att en belysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv därför är viktigt av både ekonomiska och demokratiska skäl. Kostnaderna för att återhämta det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet uppgår enligt senaste uppskattning till ca 17 miljarder. De medel som regeringen tillskjutit utgiftsområde 22 för ny- och ombyggnationer skulle därför behövas för att ta igen det eftersatta underhållet samt garantera drift och underhåll. Vi vill därför räkna upp anslagen för väghållning och statsbidrag med för att ytterligare möjliggöra att det eftersläpande underhållet börjar tas igen. För att kunna genomföra de nyinvesteringar som krävs förordar vi att alternativa finansieringslösningar (t.ex. s.k. PPP-lösningar) ska prövas på några större väl avvägda väg- och järnvägsprojekt. Genom att använda ur anslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter samt 250miljoner kronor av tillskjutna medel täcks ränte- och amorteringskostnaderna. På detta sätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas . Oförändrade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt har höjt diesel- och fordonsskatterna, samt att kostnaderna för upphandling av trafiken ökar dramatiskt, leder till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken runtom i landet. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen har inga möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten drar sig tillbaka. Detta gäller även för Gotlandstrafiken där Rikstrafiken på grund av ökade kostnader för bunkerolja aviserat minskad turtäthet och 30-procentiga höjningar av biljettpriset. En sådan förändring av trafiken skulle få starkt negativa effekter för möjligheter att utvecklas. Effekterna av den snabba kostnadsutvecklingen för kollektivtrafiken måste förhindras, och anslår därför mer än regeringen till Rikstrafiken: trafikupphandling. Vi föreslår effektiviseringsbesparingar för på 2007 och 2008. Vi upprättar även effektiviseringskrav på med 2007 och 2008. UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar C. diff. C. diff. Svenskt jord- och skogsbruk skapar mervärden i form av god djuromsorg, bra miljöhänsyn, biologisk mångfald och en levande landsbygd. anser att dessa mervärden är samhällsnyttor som samhället också ska vara med och betala för. Utöver skattesänkningar, där dieselskatten och handelsgödselskatten är de viktigaste, krävs regelförenklingar, som gör att det svenska lantbruket får möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor med andra länders lantbruk. Dessutom behövs ett antal offensiva satsningar. Stormen som drabbade är den största naturkatastrof som drabbat . Långt ifrån alla skador och problem till följd av stormen kan täckas genom försäkringar. Inte heller staten kan förväntas gå in och helt kompensera för de kostnader som uppstått. Vad man däremot kan begära är att det skapas en grundtrygghet och en bas för framtidstro inom skogsbruket i det drabbade området. Vi avsätter därför totalt för detta ändamål. Vi föreslår myndighetsbesparingar på , , , samt nedläggning av . Vi anser att det även fortsatt ska vara möjligt att bedriva pälsdjursuppfödning i . Vi anslår därför mer än regeringen för att forska på förbättringar för pälsdjuren. För att få en god acceptans i samhället för en livskraftig rovdjursstam, måste åtgärder vidtas för att utbetala tillräckliga ersättningar för viltskador och kringarbete vid rovdjursangrepp. Anslagen ökas med för detta ändamål samt för förebyggande åtgärder. anser att bör läggas ned, och dess uppgifter bör återföras och uppdras åt och . Denna lösning är mer effektiv med tanke på samordningsvinster, som ett helhetsgrepp saknas i den nya myndigheten. Anslagen till bör följaktligen förstärkas med . Därutöver bör anslaget till återinföras. Vi föreslår ett anslag på . har förutsättningarna för de gröna näringarna drastiskt förändrats framför allt genom reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är därför ytterst viktigt att snabbt ge signaler om hur det framtida programmet för landsbygdsutveckling kommer att se ut. Vid träffades en budgetuppgörelse som gör det högst sannolikt att ges ytterligare i LBU-medel från EU för programperioden 20072013. Dessa ska sedan medfinansieras med ytterligare . Det ger således en utökning av programmen med 400miljoner kronor i förhållande till nuvarande nivå. Därutöver har regeringen valt att satsa ytterligare medel så att totalsumman landar på 739 miljoner 2007, respektive 823 miljoner 2008. Det egendomliga är att detta har kommunicerats som att man satsar 1 miljard extra på LBU. I vårpropositionen har regeringen inte heller gjort någon precisering av vad den s.k. miljarden ska användas till. anser att det hade varit önskvärt om regeringen hade redovisat vad miljarden ska satsas på och vilken inriktning LBU-programmen ska ha i nästa programperiod. anser att pengar till landsbygdsutveckling är väl använda pengar, en draghjälp för att skapa tillväxt på den svenska landsbygden. vill ha en utökad LBU-ram med i förhållande till dagens nivå, vilket innebär en utökning med 261 miljoner 2007 respektive 177 miljoner 2008 jämfört med regeringens förslag. Eventuella outnyttjade anslag, som följd av en viss fördröjning i genomförandet under programperiodens inledande år, anser vi ska behållas inom anslagsposten och utnyttjas . Inom skogssektorn, som är största nettoexportör, finns det ett stort behov av forskning och utveckling. Vi anslår därför ytterligare för detta ändamål. I vårpropositionen gör regeringen ett antal marginella satsningar på rovdjur för att öka acceptansen m.m. har i tidigare budgetar anslagit mer medel på anslag 42:5 Ersättning för viltskador m.m. Vi står fast vid denna satsning och menar att pengarna inte ska tas ur LBU-programmet (anslag 44:1). Vi menar att den bästa acceptansen för våra rovdjur och därmed en långsiktig stark rovdjursstam får vi genom att ersätta de djurägare som drabbas, ge bidrag till rovdjursstängsel föra ned besluten på lokal och regional nivå samt ändra 28 § om skyddsjakt. C. diff. C. diff. Vi föreslår besparings- och effektiviseringsmål för myndigheterna , och . Vi flyttar till utgiftsområde 19 för anslag till Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Detta arbete ska stimulera tillväxt och innebär också att regioner och kommuner får mer makt över de ekonomiska resurserna, vilket ger bättre beslutsunderlag och större effektivitet. Om ska klara av att öka sin konkurrenskraft måste fler kvinnor vilja och våga starta egna företag.