mot · GU02MJ296 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en vital skånsk näring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av en skånsk livsmedelsproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bo och verka på landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trygga fiskerinäringens villkor. En vital skånsk näring Skånskt jordbruk har goda förutsättningar att bli en än viktigare framtidsnäring. Här finns många duktiga lantbrukare och andra företagare som gör att livsmedelsproduktionen bedrivs med en hög miljöambition och med en god djurhållning. Det ger i sin tur livsmedel som kännetecknas av hög kvalitet. Men konkurrensen hårdnar alltmer, och vill vi bevara en inhemsk produktion gäller det att säkerställa en likvärdig konkurrens för dessa företag. Konkurrensneutraliteten inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken är en grundpelare inom EU. En avreglering och marknadsanpassning av jordbrukspolitiken är nödvändigt. Dessutom ska det inte vara möjligt för länderna inom EU att tillföra produktionen dolda subventioner inom ramen för en sådan avreglering. Behovet av en god kompetensförsörjning och arbetskraftstillförsel är också angeläget liksom att det tydliggörs att det finns kostnadsdrivande svenska lagar och regler som försvårar för svensk och skånsk livsmedelsproduktion att konkurrera på lika villkor. Utöver framgångsrika lantbruksföretag finns ett stort behov av en framgångsrik livsmedelsindustri. geografiska läge ger utomordentligt goda förutsättningar för en sådan utveckling och tillväxt. Inte bara för att producera livsmedel utan också för att säkerställa en ökad livsmedelssäkerhet. , på och universiteten i är exempel på starka drivkrafter för skånsk livsmedelsproduktion. En nyckelfaktor för livsmedelsproduktionen är volymen. Utan tillräckliga volymer kommer inte förädlingsindustrin att vara lönsam. Volymerna närmar sig nu gränsen där det är möjligt att upprätthålla en svensk livsmedelsindustri. Strukturrationalliseringarna går med rasande fart. livsmedelsproduktion måste här anses som mycket viktig för att upprätthålla volymerna, men då måste det också finnas förutsättningar för att bedriva denna verksamhet och geografiska läge ger utomordentligt goda förutsättningar för utveckling och tillväxt. På lång sikt måste skatterna på produktionsmedel sänkas eller tas bort. De svenska reglerna för miljö och djurhållning bör inte försvåra för näringen när det gäller konkurrens på lika villkor med övriga EU. På måste också produktiviteten öka inom livsmedelsproduktionen. På politisk nivå kan detta uppmuntras genom förenklade regler och minskad byråkrati. Andelen småskalig produktion ökar på marknaden. Konsumenterna efterfrågar också mer och mer lokalt producerade varor, men reglerna för denna typ av produktion måste ses över och anpassas till det mindre företaget så att produktionen kan ökas. Handelsgödselskatten är en av de skatter som försämrar Skånskt jordbruks konkurrenskraft. Genom konstruktionen med en återföring av inbetalda medel till näringen sker i praktiken en straffbeskattning av det skånska jordbruket. Detta är beroende på att uttaget från är 80 miljoner högre än återföringen. Det sker även en omfördelning mellan olika produktionsformer. Om vissa produktionsformer behöver ett extra stöd för sin fortlevnad är det inte rimligt att andra produktionsformer får finansiera detta stöd. Att leva och bo på landsbygden Om landsbygden ska vara ett gott alternativ till mer tätbefolkade trakter förutsätter detta att man upplever en social utveckling, att det finns en acceptabel nivå av service och att det finns arbetstillfällen också inom andra områden än jord och skog. Det handlar om vikten av kommunikation, att fler kan starta eget men också om post, affär, barnomsorg, skola, apotek och hemtjänst för att nämna några viktiga områden. Nytänkande och alternativa verksamheter är avgörande. Landsbygden har plats för fler än enbart lantbrukare och fritidsboende. är vägen till arbetet lång och barn som ska lämnas/hämtas till och från barnomsorg, kompisar eller skolskjuts förutsätter ett aktivt planerande och flera bilar. Vägar av god kvalitet är avgörande för om det ska vara möjligt och ekonomiskt försvarbart att bosätta sig långt från tätorten. Vägnätet måste förbättras. I delar av finns stora behov av att bygga ut på vägnätet men också av underhåll på det enskilda vägnätet. Hästen är än en gång ett viktigt djur i . Vi ser att alltfler familjer bosätter sig utanför men ofta i närhet av tätorten. Detta kan höja livskvaliteten men även skapa konflikter. Skyddsavstånd till övrig bebyggelse kan behöva ses över. mellan hästhållandet och allergikerna behöver hanteras. Hästen kan även vara en grund för landsbygdsföretagande inom besöksnäringen. Det kan leda till att fler kan bo och försörja sig i hemtrakten detta som det traditionella jordbruket får nya kunder och därmed en ökad möjlighet att försörja sig på sin verksamhet. Förutsättningar för en socialt hållbar utveckling på landsbygden måste ges för att göra det möjligt att kunna bo kvar på landet men är också avgörande för om fler ska attraheras av landsbygden och vilja flytta dit. Ålen är en av de viktigaste arterna inom det småskaliga yrkesfisket. Det är därför mycket angeläget att ålbeståndet förvaltas på ett sådant sätt att fisket blir uthålligt . För att skydda det framtida ålfisket i har lagt fram ett förslag om att i stort sett förbjuda fiske efter blankål (vuxen ål) i norra men att fortsätta med att fiska glasål (ålyngel) i stor skala i . Detta är inte rimligt. I stället borde åtgärder vidtas så att vi kan ha ett hållbart ålfiske i hela . Genom att ställa strukturmedel till förfogande för att återskapa det europeiska ålbeståndet och dess livsmiljöer finns möjligheter att få tillbaka nivåerna på beståndet. Utplantering av glasål i norra är det bästa sättet att trygga det framtida ålfisket i både södra och norra . Vid sidan av utplanteringen av glasål i norra måste vi fortsätta att satsa på att restaurera ålens livsmiljö och öppna de vandringsvägar som byggnation och olika exploateringar stängt. Torskbeståndet är hotat i . Kvoternas storlek är under ständig debatt och diskussion. Den gemensamma fiskeripolitiken inom EU kan bli ett ramverk för att enas kring. Det kan skapas en strategi som säkrar torskbeståndets fortlevnad. Här krävs även krafttag mot det illegala fisket. Det illegala fisket är ett hot mot dels den biologiska mångfalden i , dels den laglydiga fiskenäringen. Fiskerinäringen i övrigt är också trängd av en stor mängd regleringar, ofta kortsiktiga, som försvårar för näringen att verka. Liksom hos annan näring krävs långsiktiga och hållbara villkor för att våga och vilja investera för framtiden. För oss är det viktigt att trygga fiskbeståndet långsiktigt runt Skånes kustband. Vi kan inte acceptera det olagliga fisket som hotar att utplåna fisken och den biologiska mångfalden. kommer att skapa ett bättre företagsklimat och en bättre tillväxtpolitik. Skånsk livsmedelsnäring är en tillväxtmotor och kommer med ett bättre företagsklimat och likvärdiga spelregler inom livsmedelsnäringen att kunna spela en än mer aktiv roll än man gör . behöver Skånsk livsmedelsproduktion.