mot · GU02MJ390 · 2006-10-31 00:00:00 — Förslaget kräver ändringar av skattelagstiftningen och alltså ett riksdagsbeslut. Detta bör ges regeringen till känna. 5.3.2Utredning om förbättrad tillgänglighet till data Vissa myndigheter, t. ex. , , SCB och SGU, avgiftsfinansierar delar av sin verksamhet, vilket innebär att de inte tillhandahåller information kostnadsfritt. En anledning är att verken ofta måste utföra kostnadskrävande tillrättalägganden och anpassningar av basinformationen. Avgifterna innebär dock problem för både lokala och regionala myndigheter och andra statliga verk och kan innebära att tillgänglig information inte används. En särskild utredning bör tillsättas för att utreda förutsättningarna för att göra havsmiljödata tillgängliga utan kostnad för berörda myndigheter till slutet av . Detta bör ges regeringen till känna. 5.3.3Utredning om myndighetsansvar för öppet hav Det mänskliga trycket på växt- och djurlivet i kust- och havsområden ökar dramatiskt och utgör ett allt större hot mot den biologiska mångfalden och havets ekosystem. har det skett en snabb ökning av aktiviteter även långt ut till havs. Arealbehovet för verksamheter som fiske, olje- och gasplattformar, sand- och grusutvinning, kablar och rör, militäraktiviteter, sjöfart, vindkraft m.m. riskerar att överskrida den areal som behövs för att säkerställa skyddet av arter och ekosystem. Många olika intressen konkurrerar med varandra och har gjort att konflikter mellan olika intressen blivit vanligare. Detta ger anledning till oro. För att undvika onödiga konflikter och minimera påverkan på havsmiljön behövs en mer planmässig hantering av hur våra kust- och utsjöområden används och skyddas samt en ökad integrering vid planering och förvaltning av olika aktiviteter. förslag att reglera det svenska territorialvattnet genom zonindelning för att hitta balans mellan skydd och nyttjande är mycket intressant och bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Det kommunala planeringsansvaret och ansvarsområde sträcker sig ut till gränsen för det svenska territorialvattnet. I havet utanför denna gräns saknas ett utpekat myndighetsansvar för planering. Synpunkter på projekt utanför territorialgränsen tas in av genom remissförfarande bl.a. från sektorsmyndigheter, kommuner och länsstyrelser. Ett ökande behov av en integrerad planering håller dock på att växa fram, framför allt i , som i stort sett helt är ett innanhav i EU. Det är även av stor vikt att i det fortsatta skyddsarbetet skapa tydlighet gällande vem som är ansvarig för utpekande av skyddsvärda områden och som utför det praktiska arbetet med att ta fram underlag inför beslut om områdesskydd i ekonomisk zon. Det övergripande ansvaret för att bedöma exploateringsprojekt, t.ex. vindkraftverk, kablar och andra verksamheter såväl inom territorialområdet som i den ekonomiska zonen behöver utredas närmare. Regeringen bör tillsätta en övergripande ansvarsutredning i denna fråga. Utredningen bör också lämna förslag till vilken instans som bör ha huvudansvaret. Detta bör ges regeringen till känna. 5.4Två nya reservat i den ekonomiska zonen Runt om i länen pågår ett aktivt arbete med att skydda 2030 områden. har totalt 12 naturreservat. Det ger goda förutsättningar för att delmålet om ytterligare 14 naturreservat före utgången av 2010 som slås fast i de nationella miljömålen ska kunna nås. I ekonomiska zon finns ännu inga naturreservat. Ett rimligt mål är att minst ett marint reservat på varje kust inrättas . Detta bör ges regeringen till känna. 5.5Forska om fosfor och biologiska dominoeffekter i havet är en betydande källa till fosforförluster, men kunskapen om orsakerna till fosforförluster är mycket bristfällig och måste öka. De åtgärder som tillämpas är också bristfälligt undersökta vad gäller effektivitet för svenska förhållanden. Det finns också uppslag till nya åtgärder, men så länge de inte är utvärderade i försök kan inte effektivitet vare sig i kostnader eller i miljönytta bedömas. Inte bara havsmiljöarbetet utan också EU:s ramdirektiv för vatten tydliggör att det råder brist på åtgärder för att minska påverkan på havet av fosfor från . Dessa åtgärder har båda betydelse för att uppnå flera miljökvalitetsmål av betydelse för havsmiljön. Forskning inriktad på dominoeffekter i havsmiljön måste stärkas för att klarlägga vilka effekter människans nyttjande av havet ger på havets ekosystem och hur dessa effekters negativa inverkan kan minimeras eller hållas på rimliga och önskvärda nivåer. Detta bör ges regeringen till känna. 5.6Fortsatt stöd till forskning om kretsloppsbaserade avloppssystem Fortsatt stöd till forskning och pilotanläggningar av vatten- och avloppssystem som inte belastar havet utan baseras på slutna kretsloppslösningar är av största strategiska betydelse för att se friska hav. Detta bör ges regeringen till känna. I enlighet med vår budgetproposition 2006/07:MJ318 (utg.omr. 20) vill avsätta till fortsatt utveckling och forskning. Läkemedelsrester i avloppsvatten har redan bidragit till förekomsten av resistenta bakterier i reningsverken, läkemedelsrester i dricksvatten och tvåkönade fiskar. Med stor sannolikhet medför de även hälsoeffekter på människor och livet i sjöar och hav. En miljömärkning av läkemedel måste utvecklas och införas för att minska läkemedelsrester i avloppsvatten. Detta bör ges regeringen till känna. 5.8Inrätta en fond för lokala samförvaltningsprojekt För att ekosystemansatsen ska kunna tillämpas bör olika intressen samordnas på olika nivåer. En regional samordning av havsmiljöarbetet bör utgå från de vattendistrikt som har inrättas under EG:s ramdirektiv för vatten, varvid egentliga dock bör behandlas som en enhet. I kustnära områden bör ett system för lokalt och aktivt deltagande av berörda intressenter utvecklas. står bakom det uppdrag till som kom till för att utreda hur ett system för regional och lokal samordning av havsmiljöarbetet med ekosystemansatsen som utgångspunkt kan utvecklas inom ramen för vattendistrikten och avsätter till detta i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. Vi menar att ett breddat aktivt deltagande av berörda intressenter i alla planerings- och beslutsprocesser som berör bevarande och nyttjande av havsmiljön är viktigt. För att möjliggöra dessa projekt bör en ekonomisk fond skapas som kan utnyttjas för samförvaltningsprojektgruppers verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 5.9Ekonomiskt stöd till syresättningsprojekt Problemet med syrefria bottnar finns i olika utsträckning i alla hav över jorden och har ökat i takt med ökade utsläpp av näringsämnen från ett alltmer intensivt jordbruk med handelsgödsel. Utbredningen av de syrefria bottnarna i utsätter allt levande i detta hav, främst torskbeståndet, för stor stress eftersom har mycket låg vattenomsättning och bräckt vatten. I områden med dålig vattenomsättning kan syret i djupvattnet helt ta slut, men problem för biologiskt liv uppstår . Redan vid syrgashalter kring /l flyr många arter området om halterna sjunker ytterligare. Den tilltagande syrebristen i djuphålor har medfört en successiv utarmning av djurlivet på bottnarna. har syreförhållandena i djupvattnet varit mycket dåliga, och bottnar med syrgashalter /l har brett ut sig. En förutsättning för torskens överlevnad är en syrehalt /l. Perioder med syrebrist i djupvatten är ingen ny företeelse. Däremot ser forskarna att utbredningen av syrefria bottnar och bottnar med låga syrevärden har ökat . finner det rimligt att genom statsbudgeten avsätter ekonomiska medel för att i mindre skala testa och utreda nya metoder för att öka syrehalten i de områden där bottenfaunan slagits ut. Detta bör ges regeringen till känna. Den metod vi finner vara av störst intresse att utreda är metoden med direkt syresättning. Metoden går ut på att binda fosfor i bottensedimenten genom att pumpa upp syrefritt bottenvatten till en bassäng på ytan för syresättning till /l för att sedan ledas tillbaka ner till samma nivå för att behålla saltsprångskiftet. Pumpningen av vattnet kan ske med vindkraft. Denna metod har testats i sjöar och kan med fördel provas i liten skala i syrefria djuphålor i och . Det är både ur biologiskt och ur kemiskt/kemikaliskt perspektiv intressant att utreda hur denna teknik är lämplig i havsmiljö. Därför anslår vi i enlighet med budgetmotion 2006/07:MJ318 (utg.omr. Resultatet bör kunna presenteras . 5.10Åtgärder för hållbart jordbruk För att begränsa jordbrukets näringsutsläpp i sjöar, vattendrag och hav prioriterar stöd och regler som hindrar näringsläckage från jordbruket. Vi har drivit på för att en större del av de medel får från EU i landsbygdsstöd riktas till miljöåtgärder för att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan. Det handlar bl.a. om stöd till inrättande av kantzoner och fler anläggningar av våtmarker som hindrar näringsämnen att nå havet. Ekologisk odling och ekologisk djurhållning har flera positiva effekter för att uppnå de svenska miljömålen, främst minskad spridning av kemikalier och näringsämnen i ekosystemet. står bakom målet att öka den svenska certifierade jordbruksmarken från . Vi står också bakom att av den offentliga konsumtionen ska avse ekologiska livsmedel. Som ett led i att minska jordbrukets påverkan för övergödningen av haven föreslår vi enlighet med budgetmotionen 2006/07:Fi245 en höjning av skatten på handelsgödsel (lag [1984:409] om skatt på gödselmedel) . Detta bör ges regeringen till känna. Vi föreslår även att skatten på bekämpningsmedel (lag [1984:410] om skatt på bekämpningsmedel) höjs . Detta bör ges regeringen till känna. Intäkterna från skatten återförs till jordbruket genom stöd till miljöåtgärder. Detta förslag till lagändring bör ges regeringen till känna. En ökad omfattning av ekologisk odling och djurhållning är en viktig åtgärd för att nå flera nationella miljömål och målet Hav i balans. Den bör vidta aktiva åtgärder för att uppnå de svenska miljömålen samt nya mål vad avser ekologisk produktion. Detta bör ges regeringen till känna. 5.11Nej till gasledningen i På finns dumpade minor, ammunition och kemiska stridsmedel. Anläggandet av gasledningar och gasplattformar utgör därför ett allvarligt hot mot den miljön och fisket. Den rysk-tyska gasledningen från i till i som planeras att läggas under utanför medför stora risker att kraftigt förvärra de miljöproblem som redan står inför. Verksamhetens risker rimmar varken med det internationella skydd har i form av PSSA-klassning eller med miljökvalitetsmål som fastslår att inom en generation uppnå ett hav i balans. I den ekonomiska zonen har jurisdiktion med avseende bl.a. på skydd och bevarande av den miljön. Därför måste göra klart att all miljöstörande verksamhet inom vår ekonomiska zon ska underkastas gällande lagstiftning för miljöprövning. Detta bör ges regeringen till känna. 5.12Minska påverkan från sjöfarten och trafiken Sjöfarten måste bli säker och ekologiskt hållbar för att kunna ta över de långväga tunga fossila transporterna på land. Genom satsningar på kollektivtrafik, järnväg och förnyelsebara bränslen kan de fossila utsläppens negativa påverkan på haven minskas. Kilometerskatt på lastbilstrafik och miljöskatter på flyg- och sjöfartsbränsle är viktiga ekonomiska styrmedel. Antalet fritidsbåtar ökar, särskilt i skärgårdarna, vilket innebär en ökad belastning på havsmiljön. De flesta utombordsmotorer är av tvåtaktstyp och står för en del av den toxiska belastningen på hav och sjöar. Alkylatbensin minskar utsläppen av polyaromatiska kolväten (PAH) med och kväveoxider med . Enligt flera forskare kan PAH:er vara en grupp av organiska föroreningar som har stor påverkan på livet i haven. Avgaserna från utombordarna stannar till cirka hälften i vattnet, resten tillförs omgående atmosfären. En övergång till alkylatbensin minskar utsläppen av PAH, bensen, kväveoxider och andra ämnen till vatten och luft. minskar människans exponering för dessa ämnen. Åtgärden bedöms ha betydelse för att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Giftfri miljö. Alkylatbensin används dock endast i liten utsträckning. Det finns i princip två orsaker till detta. För det första finns alkylatbensin lättillgänglig på pump endast i vissa delar av landet, framför allt i . I övriga landet är konsumenterna hänvisade till inköp i dunk till mycket höga priser. För det andra är efterfrågan mycket svag i de områden där den är lättillgänglig. De flesta båtägare känner heller inte till alkylatbensinens stora förtjänster. Det är av vikt att påverka konsumenters attityd till alkylatbensin genom information, vilket också kommer att ske om aktionsplanen genomförs på detta område. arbetar med en informationsstrategi med detta mål. ser att det även finns behov av ekonomiska styrmedel för att öka användningen av alkylatbensin, eftersom priset är en del av anledningen till att alkylatbensinen används i alltför begränsad omfattning. En utredning för att se över vilka ekonomiska styrmedel som kan bidra till en ökad användning av alkylatbensin bör därför tillsättas. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen bör även agera för detta ändamål på internationell nivå. Detta bör ges regeringen till känna. I vår motion 2006/07:T304 Sjöfarten utvecklar vi vår politik kring sjöfart och miljö. 5.13Minimera avfall och sopförbränning Det är viktigt att avfallshanteringen inte motverkar de svenska miljömålen om en giftfri miljö, ren luft, levande sjöar och vattendrag, grundvatten av god kvalitet och hav i balans. Från soptippar läcker gifter ut i vatten och vid förbränning bildas och sprids oerhört giftiga ämnen som dioxin och tungmetaller över hela jorden. De har bl.a. konstaterats i isbjörnar och i sälar och fisk. För att sluta kretsloppet är det angeläget att minimera avfallsmängderna, att avfall som ändå uppstår ska återanvändas, material återvinnas och energiutvinnas genom biologisk behandling. Endast den restdel som måste förbrännas ska energiutvinnas genom förbränning. I sista hand gäller deponering. För att uppnå detta är en viktig åtgärd höjd skatt på avfallsförbränning. föreslår i vår budgetmotion en höjning av avfallsförbränningsskatten . Vi föreslår därför att beslutar om ändring av lagen (1994:1776) om skatt på energi i enlighet med vad som anförs i motionen. Genom skatt på förbränning ökar källsortering, återvinning gynnas och importen av sopor minskar. En viktig princip är att hindra handeln med avfall över kommungränserna för förbränning. Detta skulle bidra till storinvesteringar i förbränningsanläggningar och därmed öka förbränningen. Det bör ges regeringen till känna. arbetar för en stark kemikalielagstiftning i och i EU. finns tiotusentals kemikalier i vår miljö som sinsemellan förenar sig och bildar nya gifter vilka överhuvudtaget inte existerade på vår jord för sedan. Det finns inte någon plats på jorden eller någon levande människa som är opåverkad av kemikalier. Den okontrollerade kemikaliespridningen har utvecklats till ett av våra värsta miljöproblem. anser att i lagstiftning som hanterar kemikalier ska försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen gälla med bindande krav. Bevisbördan, att kemikalien inte är skadlig, ska ligga på företagen som säljer den. Kontrollen ska vara hård på kemikalieinnehållet i varor som importeras. Öppenhet och information till konsumenter ska värnas. Detta bör ges regeringen till känna.