ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ364 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förvaltning av lodjursstammen. Målet när det gäller lodjursstammens storlek sattes i när vi hade en onormalt stor rådjursstam i . När sedan lodjursstammen växte till kollapsade rådjursstammen på flera håll, vilket i sin tur ledde till en kraftig minskning också av lodjuren i de områdena. tids forskning har visat att det inte går att uppnå målet för lodjursstammen utan att de i princip sprider sig över hela landet. Den långsiktiga bytestillgången i de områden där lodjuren är etablerade är helt enkelt inte tillräckligt stor för att hålla en så stor lodjursstam. Forskningen visar att det därför vore bättre att dela in landet i tre förvaltningsområden i stället för två som vi har . Förvaltningen av lodjuren skulle då delas upp i renbetesområdet, och . Inom renbetesområdet måste naturligtvis särskild hänsyn tas till rennäringens intressen. Genom att med hjälp av en viss skyddsjakt i de två övriga områdena balansera stammen av lodjur på en nivå som inte gör att rådjursstammen kollapsar blir det möjligt att långsiktigt och stabilt hysa en större lodjursstam som möjligheten till rådjursjakt kan upprätthållas. Därmed skulle också konflikten om rovdjurspolitiken mellan olika grupper i samhället minska.
mot · GU02MJ365 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om 100-kilosregeln i fiskerinäringen. Utöver de övergripande industri- och miljörelaterade fiskevårdsfrågorna i jordbrukspolitiken finns behov av översyn av fiskets regelverk. är fisket i underställt en så kallad 100-kilosregel som motverkar ett effektivt fiske utan att förbättra kontrollen. 100-kilosregeln är en byråkratisk sten i skon för yrkesfiskare, och den kan få konsekvenser för såväl arbetsmiljö som sjösäkerhet. Lagen säger att den fiskare som fångat fisk måste lossa denna när man går i hamn. Det innebär att skeppare som bedömer att man bör söka hamn för nattsömn eller för att undvika dålig väderlek är tvungen att landa sin fisk. Detta medför extra kostnader eftersom personal på kajen måste anlitas, kylrum måste användas och som regel blir det också frågan om transporter av den landade fisken till uppköpare. Genom att lossa mindre partier blir priset sämre än om man gör samlad lossning. Syftet med 100-kilosregeln är att förbättra kontrollen. Men har tillämpat en fungerande praxis som går ut på att fartyget anmäler till att man angör hamn och fångstens storlek och skapar på så sätt en kontrollmöjlighet för . Fisket har också erbjudit sig att plombera lastrummet när man lägger sig vid kaj. Bägge dessa alternativ tillfredsställer behovet av kontroll som man reducerar både arbetsmiljö- och sjösäkerhetsproblemen som 100-kilosregeln medför. För att underlätta för yrkesfiskarna och garantera mesta möjliga säkerhet till sjöss behövs en översyn och en omprövning av 100-kilosregeln, inte minst mot bakgrund av de ovannämnda fungerande alternativen till regeln.
mot · GU02MJ367 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av miljöarbete i enlighet med den inslagna linjen. är en del av vårt ekologiska kulturarv och ligger de flesta svenskar nära hjärtat. En ren och levande havsmiljö är ett oerhört viktigt mål i sig självt. Men tillstånd har flera dimensioner än det rent miljömässiga. tillstånd utmanar även en hel del av våra närmaste näringar, turismen och fisket för att nämna två uppenbara exempel. Om vi vill ha en levande svensk fiskerinäring som inte bara ger arbetstillfällen utan även befäster en stolt, gammal kultur i Sveriges kustområden, måste vi gemensamt med så många parter som möjligt skapa en långsiktigt hållbar utveckling för vårt närmaste hav. Det är tyvärr bara att konstatera att ytterligare insatser behövs för att slå vakt om som livskraftig havsmiljö. I detta arbete behövs alla. Man kan konstatera att havsmiljön fick allra högsta prioritet hos den förre miljöministern och i den förra regeringens miljösatsningar. är en fråga som inte är begränsat till ett särskilt län eller , eller för den delen ett enskilt politiskt parti, varför satsningen är tydligt inriktad på starkt utvecklat internationellt samarbete. Det krävs kraftfulla politiska insatser och samarbete mellan länder för att förbättra situationen i . fastslagna miljömål utgör en viktig förutsättning för detta arbete. Det krävs ett hårt arbete för att förverkliga dem. Det går inte att åstadkomma detta från till en annan. De beslut vi tar ger resultat . Det är också därför som , som biståndsinsatser, byggt flera stora reningsverk i de baltiska länderna. Det ger resultat. Samarbete är nyckeln här. Bara gemensamt med varandra och våra Östersjögrannar kan vi formulera en läkning av vårt sargade hav för fiskare och turistvärdar i kustområdena såväl som för våra barn och barnbarn. De måste få chansen att bada och fiska i våra vatten precis som vi fick när vi var barn. Därför vill vi förorda att stor kraft läggs vid att fortsätta utvecklingen i den ovannämnda inriktningen och att inga tilldelade resurser får omfördelas. Arbetet måste präglas av demokrati och samarbete, varför kontakten inom EU och över kontinuerligt måste ökas. Arbetet för att rädda kommer att ta och måste få kontinuerlig prioritet av den sittande regeringen.
mot · GU02MJ368 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av inventering av beståndet av tumlare i för att underlätta fiskerinäringens regelverk. Det är angeläget att genomför en oberoende undersökning av det faktiska beståndet av tumlare i . Utifrån ett förbättrat kunskapsunderlag har möjlighet att arbeta för att regelverket kring tumlare anpassas till de verkliga behoven av skydd. råder förbud mot fiske med drivgarn på grund av oavsiktlig bifångst i dessa fångstnät. Av samma anledning är det obligatoriskt för fiskare att använda s.k. pingers (ljudskrämmor), en anordning som fästs på näten med avsikt att skrämma bort t.ex. tumlare från näten och på så vis förhindra att de fastnar. Sådana anordningar är mycket kostsamma för yrkesfiskarna. ifrågasätts om det verkligen existerar ett bestånd av t.ex. tumlare. Många fiskare och sakkunniga hävdar att tumlare saknas i . , exempelvis, hävdar i en skrivelse daterad att det finns kunskapsluckor när det gäller tumlarens utbredning och omfattning. Det saknas även sakligt underlag som beskriver problematiken kring oavsiktlig bifångst. Saknas tumlare i fiskevattnen i skulle påbuden om pinganordningar och förbud mot drivgarn vara poänglösa. Därför bör få i uppdrag att genomföra en oberoende granskning av beståndet av Tumlare i . Utifrån resultatet kan man sedan ompröva påbudet om de kostsamma obligatoriska pingersanordningarna och förbudet mot drivgarn.
mot · GU02MJ369 · 2006-10-30 00:00:00 — Utbildning inom skogs- och träindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsbehovet inom skogs- och träindustrin. I en rad utredningar och uttalanden slås fast att det har varit svårt att uppnå fastlagda ambitioner vad gäller skogsvårdande åtgärder och utveckling inom den basnäring som skogs- och träindustrin i utgör. Härutöver varnar såväl som näringslivet och fackliga organisationer för en framtida brist på svenskt råmaterial till den för landet så viktiga träindustrin. pekar, trots det påtvingade tillskott som tidigare års stormfällning utgjort, på ökad efterfrågan på svensk skog . Ambitionen att markägare genom frihet under ansvar ska vidta erforderliga åtgärder för att klara skogstillgången har inte nått önskat resultat. Fackliga organisationer påtalar att stora arealer skog är i akut behov av röjning för att skapa önskad kvalitet i skogsbeståndet. Den röjningen måste ske med hjälp av kunskap och kompetens för virkesproduktionens utveckling. För att nå önskade resultat inom skogs- och träindustrin och klara framtida behov av råvara krävs både en skärpning av begreppet frihet under ansvar, som tillämpas gentemot markägare, och en ökad ambition från samhället för att klara de utbildningsbehov som föreligger inom skogsnäringen. har en historia av erkänd design inom träbearbetning. Det gäller både möbeldesign och andra områden som förknippas med bearbetning av den svenska skogsråvaran. Flera av de utbildningar som finns visar på goda resultat när det gäller unga människors möjlighet att få arbete efter utbildningen.
mot · GU02MJ370 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ användning av sockerbetor. ska regeringen inför redovisa sin omställningsplan för betodlingen i . Sockerbetsodling för livsmedelsbruk är på väg att fasas ut, men sockerbetor som alternativ energikälla eller som utfyllnad i vägsalt är bara i begynnelsefasen av sin utveckling och etablering. har en mycket lång tradition av sockerbetsodling som hotas av kraftigt sänkta ersättningar om EU:s aviserade avreglering av sockernäringen genomförs. Odlingen av sockerbetor har stor regional betydelse för . Den har även stor betydelse för landskapsbild. Betodlingen har även en mycket positiv miljöeffekt på genom att sockerbetorna tar upp kväve. En intressant utveckling är att sockerbetor kan få en alternativ användning. Forskning inom området för att använda betorna till att framställa etanol och vägsaltersättningar bör påskyndas för att upprätthålla den svenska sockerbetsodlingen.
mot · GU02MJ373 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av miljökvalitetsmålen. I utvärdering av miljömål för framgår att för två av miljökvalitetsmålen har bedömningen ändrats från gul till röd: luft och Bara naturlig försurning. Detta har skett trots att förbättringar görs och att utvecklingen, enligt självt, i huvudsak går åt rätt håll. Även målen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Levande skogar fick en förändrad bedömning rapport. Den samlade bedömning är således att sju av de 16 miljömålen kommer att vara mycket svåra att nå. För att nå långsiktighet och tyngd åt miljöarbetet är det viktigt med konkreta och uppföljningsbara mål på såväl lång som kort sikt. Det är nödvändigt att målen är rimliga, begripliga och mätbara samt att det finns genomtänkta åtgärdsplaner och strategier för att nå dem. Annars är risken stor att miljömålsarbetet blir verkningslöst. I stället för centralstyrda beslut och en komplicerad och stelbent myndighetsprövning behöver vi i en miljöpolitik som uppmuntrar till nytänkande, t.ex. investeringar i ny, miljövänligare teknik. har många beslut fattats inom såväl privat som offentlig sektor utan att konsekvenserna för miljön beaktats tillräckligt. En förutsättning för att miljökvalitetsmålen ska nås är att de beslut som fattas på olika nivåer i samhället föregås av analyser av de konsekvenser dessa beslut kan få för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Utvärderingen av styrmedel visar att satsningar i paket med olika kombinationer av styrmedel som kompletterar varandra har varit särskilt effektiva. Till exempel har utsläppen av ämnen som påverkar ozonskiktet minskat med stöd av både ekonomiska, juridiska och informativa styrmedel. Även marknadens krav och innovationer har drivit på utvecklingen. Bättre samordning av och prövningssystem skulle bidra till att förbättra den fysiska planeringens roll som miljöverktyg. Regeringen uppmanas därför att se över möjligheterna att anpassa de olika former av statsbidrag som ges till kommunerna så att de samlat ger mest nytta i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Det är särskilt angeläget att beakta de problem som små kommuner kan ha. Med anledning av den miljömålsproposition som den förra regeringen lade fram (prop. 2004/05:150) med förslag på förändrade målformuleringar och åtgärdsstrategier framfördes ett antal krav på förbättringar och uppdaterade målformuleringar i en gemensam alliansmotion (motion 2004/05: MJ37). Dessa behöver inte upprepas här mer än att det mot bakgrund av den senaste utvärderingen av miljömålen ytterligare kan konstateras vikten av att det som där framfördes kommer till stånd.
mot · GU02MJ374 · 2006-10-26 00:00:00 — Nationellt ansvar för miljöövervakningen i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , i likhet med , och , bör omfattas av det nationella ansvaret för miljöövervakning. är landets fjärde största sjö och ingår i flera sammanhang i det nationella begreppet de fyra . har stor betydelse i flera avseenden: stort intresse för friluftslivet stor inverkan på vattenkvaliteten i Fram till kring omfattades alla de fyra av ett nationellt ansvar för miljöövervakningen. Därefter lyftes bort från det nationella ansvaret med motiveringen att det fanns ett vattenvårdsförbund som svarade för samordnad recipientkontroll. finns vattenvårdsförbund även i de övriga tre . Den samordnade recipientkontrollen ersätter inte hela den vattenrelaterade miljöövervakningen. Eftersom recipientkontrollen finansieras av företag och kommuner som påverkar vattenmiljön genom utsläpp från punktkällor måste kontrollen också begränsas till sådana parametrar som påverkas av medlemmarnas verksamheter. I en sjö som finns dock ett stort behov av att göra andra studier av miljöförhållanden som inte påverkas av de större punktutsläppen i tillrinningsområdet. bör därför, i likhet med , och , omfattas av det nationella ansvaret för miljöövervakning.
mot · GU02MJ375 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att en ny märkning av produkter införs som tydligt varnar för produkter som innehåller för stora mängder socker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett gränsvärde för socker i produkter bör arbetas fram. Den svenska befolkningen blir alltmer överviktig och fetman är den nya, stora folksjukdomen i västvärlden. Mycket beror på att vi rör oss mindre, men också på att vi konsumerar mer fet mat och mer godis. Detta sker som alltmer mat innehåller mer socker, t.ex. bröd. Sockerindustrin spår en ljus framtid, och man har organiserat en alltmer mäktigare lobby. Man har framgångsrikt utövat påtryckningar på WHO () när denna ville organisera bättre märkning av produkter som innehåller socker som vapen mot den ökande övervikten hos världens befolkning. Övervikten är i en viktig social fråga då arbetarnas socialgrupp är den grupp där övervikten sprider sig snabbast. För att möta detta behöver vi brukare information, men också en bredare diskussion. Därför är en viktig åtgärd att på ett tydligt sätt lyfta fram produkter som innehåller lite eller inget socker. Man kan med hjälp av en ny märkning och information om sockerfattiga produkter ge konsumenterna makten att agera som den marknadskraft man är och handla hälsosammare, vilket gör att producenterna måste tänka om och producera mat som marknaden efterfrågar, den med mindre socker i innehållet av produkten.
mot · GU02MJ376 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att i större utsträckning binda koldioxid i s.k. kolsänkor. Arbetet med att sänka koldioxidutsläppen i vårt samhälle fortskrider. kommer nya rön som kan få fart på hur man effektivt binder koldioxid, något som är väsentligt för att rå på klimatförändringarna i världen. Idén är att det norra skogsbarrsbältet har stora möjligheter att binda koldioxid och att ett aktivt skogsbruk medverkar till denna bindning av koldioxid. Det är något som är unikt för våra breddgrader. Ju mer skog som aktivt brukas desto mer koldioxid binds. Här måste politiken tänka långsiktigt och understödja den forskning som bedrivs. Man måste tänka långsiktigt vad gäller aktiva planteringsmetoder, skogsvård, röjning och avverkning i olika faser av skogens växtperiod för att få ut så mycket som möjligt rent ekonomiskt av skogen vid sidan av kolsänkorna. Det handlar om att man måste skapa förutsättningen att ha råd att bruka skogarna långsiktigt. Det arbete som pågår uppe i bör av regering och riksdag stödjas nationellt och internationellt. Norra unika möjlighet att binda koldioxid långsiktigt gör att vi har ett globalt ansvar, inte bara för klimatpolitik.
mot · GU02MJ377 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lax och den s.k. hemälvsprincipen. har laxbeståndet i bl.a. älv varit utsatt för ett omfattande drivgarnsfiske på blandbestånd i södra . Det har resulterat i att älvens naturlaxbestånd näst intill utrotats. 1996 upprättades med målsättningen att av varje individuell naturlaxälvs reproduktionsmöjligheter ska nyttjas . Planen har räddat bl.a. älvs laxbestånd. ska nu avslutas och en ny plan ska tas fram. Det är viktigt att de nya riktlinjerna som ska tas fram utformas på ett sådant sätt att förutsättningar skapas för att den lax som produceras i en älv, exempelvis älv, ska kunna återvandra till just den älven. Den så kallade hemälvsprincipen bör således praktiseras för att tillåta mer lax att nå sina hemälvar.
mot · GU02MJ380 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de svenska klimatmålen ligger fast och vidareutvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sektorsvisa inriktningsmål för klimatpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsättning av klimatinvesteringsprogrammen. ska även fortsättningsvis behålla sin ledande roll i klimatarbetet. Vi ska vara ett föredöme genom att vi minskar de nationella utsläppen och bidrar till en internationell politik som begränsar den globala klimatpåverkan. Som ett gott exempel ska vi visa att det är möjligt att förena en offensiv klimatpolitik med en god ekonomisk tillväxt. har tidigare beslutat att de svenska utsläppen ska minska med 4procent fram , jämfört med nivå. Detta nationella klimatmål ligger fast. I regeringens budgetproposition saknas dock såväl mål för en fortsatt klimatpolitik som visioner för hur den aktivt ska bedrivas. Den tidigare socialdemokratiska regeringen tog i sitt arbete fasta på EU:s inriktning att utsläppen i industriländerna bör minska fram . Man införde ett nytt mål på medellång sikt, vilket innebär en 25-procentig minskning fram . Man föreslog också ett långsiktigt temperaturmål som betyder att den genomsnittliga globala uppvärmningen stannar vid över förindustriell nivå. För att det nya nationella målet om ska kunna genomföras är beroende av vad övriga europeiska länder gör för att minska sina utsläpp. Ett långsiktigt och omfattande europeiskt samarbete krävs. Inför den kontrollstation som är planerad bör regeringen också utreda hur samhällets olika sektorer kan bidra till att målet uppfylls. Sektorsvisa inriktningsmål bör kunna genomföras inom till exempel bostadssektorn, energisektorn och transportsektorn. Varje sektor ska utveckla sin egen klimatstrategi för att minska koldioxidutsläppen. Det statliga stödet till klimatinvesteringsprogrammen har haft stor betydelse i kommunernas klimatarbete. Kommuner, näringsliv och organisationer har tillsammans kunnat effektivisera energiåtgången och ställa om till en hållbar utveckling. I regeringens budgetproposition försvinner detta stöd . Det innebär en stor förlust för klimatarbetet i . I Klimpstödet har också funnits satsningar på transportsektorn, som ju är den bransch där utsläppen ökar i stället för att minska. I de investeringar på nära som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade avsatt ingick särskilda medel till transportsektorn. Tre områden prioriterades för att minska utsläppen: transportsnåla lösningar, ökad energieffektivitet och förnybara bränslen. Vi menar att en kraftfull svensk klimatpolitik med tydliga mål är viktig inte bara nationellt utan också internationellt och alldeles särskilt inför förberedelserna av ordförandeskap i EU .
mot · GU02MJ381 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommunernas monopol på hantering av farligt avfall, som inte är hushållsavfall, bör upphöra. valde den dåvarande regeringen att dra tillbaka proposition 2005/06:176 Kommunernas roll i avfallshanteringen som bl.a. innehöll ett avskaffande av kommunernas monopol för hantering av farligt avfall som inte är hushållsavfall. I propositionen står bl.a.: Regeringen har tidigare gjort bedömningen att den kommunala ensamrätten till hantering av farligt avfall som inte är hushållsavfall bör upphöra (prop. 2002/03:117 s. 61 ff). Bakgrunden till detta ställningstagande är bl.a. att den kommunala ensamrätten är tveksam i ett EG-rättsligt perspektiv. Det kan även ifrågasättas om motiven för den kommunala ensamrätten, dvs. en bättre kontroll över flöden av farligt avfall, står i proportion till åtgärden då den utestänger ett stort antal aktörer från marknaden. har bedömt att det inte finns skäl att behålla den kommunala ensamrätten (5177 Ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall, s.149 ff). Därutöver har regeringen gjort bedömningen att kommunernas möjlighet till ett utvidgat ansvar för avfallshanteringen utöver hushållsavfallet successivt bör avvecklas (prop. 1996/97:172 s. 65). Att den kommunala ensamrätten för farligt avfall ännu inte upphävts beror främst på att viss osäkerhet förelegat om existerande kontrollsystem för farligt avfall är tillräckligt. har på regeringens uppdrag utrett frågan om det befintliga regelverket för omhändertagande av farligt avfall är ändamålsenligt för att tillförsäkra en från miljösynpunkt god kontroll över flöden av farligt avfall. fann att bestämmelser om hantering, ansvarsfördelning och kontroll av farligt avfall är tillräckliga för att upprätthålla en god kontroll över hur farligt avfall tas om hand. Jag anser därför att kommunernas monopol för hantering av farligt avfall, som inte är hushållsavfall, ska upphöra.
mot · GU02MJ384 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djur i natur. Vi i kan vara stolta över vårt relativt sunda jordbruk och vår goda djurhållning. Att som konsument välja svenska produkter är inte bara att gynna det egna utan är riktigt ur hälsosynpunkt. Särskilt vad gäller djurhållningen skiljer vi ut oss från andra europeiska länder. Förutom att det borde vara självklart att behandla djur väl betyder en god djurhållning mycket för kvaliteten på produkterna, och därutöver är en sund djurhållning helt klart ett försäljningsargument för svenskt kött också ute i . Men ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Vår djurskyddslag är i stort sett bra, men den behöver ändras så att lagens intentioner om individuella hänsyn och dispensmöjligheter också används i praktiken. Ett sådant fall gäller ranchuppfödning av boskap. Sättet att föda upp djur i en för dem naturlig miljö börjar bli alltmer vanligt förekommande. Djuren har tillsyn och skötsel men går ute, i mest runt. Inte sällan kan man konstatera att dessa besättningar är friskare och har det bättre än djur som hålls på mer traditionellt sätt. De olika rancherna har naturligtvis olika naturliga förutsättningar, och detta har tidigare tagit hänsyn till. I miljöer där djuren har naturliga vindskydd har i samråd med länsveterinär beviljat dispenser från kravet att uppföra liggstallar till djuren. Där naturliga skydd saknas är naturligtvis liggstallar nödvändiga. Men med liggstallar följer problem som gödselkoncentration och söndertrampad jord, negativa effekter som känns onödiga i de fall djurens behov av värme och vila blir tillgodosedda på annat sätt. beviljar inga dispenser oavsett hur de naturliga förutsättningarna är. Denna ändring i praxis är inte grundad i någon lagändring utan snarare i att missförhållanden har upptäckts på någon ranch. Det är ändå de goda exemplen som måste vara de vägledande, och genom kontroller och samarbete med länsveterinärer kan god djurhållning garanteras även utan liggstallar.