mot · GT02Kr34 · 2006-04-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en sammanhållen minoritetspolitik för public service-verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av programverksamhet för nationella minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet. ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Det innebär ett erkännande av nationella minoriteter och deras språk och att minoritetsspråken ges stöd för att hållas levande. Målet för minoritetspolitiken som ett eget politikområde fastställdes av . Enligt de gällande sändningstillstånden för , och ska insatserna för språkliga och etniska minoriteter öka. Samiska, finska, meänkieli och chib ska enligt sändningstillstånden ha en särställning, och hänsyn ska tas till att även jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk. Det finns oro från remissinstanser kring hur förslaget till kommande sändningstillstånd kommer att påverka utbudet av program för nationella minoriteter. saknar en sammanhållen minoritetsmediepolitik, vilket har uppmärksammats av Styrelsen för psykologiskt försvar i en rapport kallad Minoritetsmedier och minoritetsmediepolitik i . Den faktor som påverkar utbudet är bristen på finansiering generellt av programverksamhet för både nationella minoriteter och etniska och språkliga minoriteter i övrigt. Det är nödvändigt att skapa en helhetssyn på både utbud, målsättningar och framtida finansiering, vilket tydliggör behovet av att en sammanhållen minoritetsmediepolitik borde tas fram. I en sådan översyn bör både tryckta medier och etermedier behandlas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen anför i propositionen att tillgängligheten ska öka för inte minst nationella minoriteter samt att programföretagens resultat inom området ska följas upp. En viktig aspekt som bör lyftas fram är hur tillgängligheten ska mätas. Den kartläggning som gjordes i rapporten från Styrelsen för psykologiskt försvar beskriver utbudet gentemot olika minoriteter. Där tydliggörs bland annat de finskspråkiga sändningarnas omfattning: rikstäckande sändning samt sändning digitalt för den kartläggningen. En aktuell frågeställning är därmed hur den framtida tillgängligheten ska mätas samt utifrån vilken måttstock. En annan viktig påverkansfaktor för tillgängligheten kan vara andra av fattade beslut inte minst avseende digitalradions framtid. För att kunna följa upp programföretagens uppdrag bör mätningen av tillgänglighet tydligare definieras. Ambitionsnivån måste tydligt resultera i att tillgängligheten de facto ökar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Finansiering av programverksamhet för nationella minoriteter Det bör här lyftas fram att chansen till verklig mångfald i public service-utbudet på minoritetsspråk skulle öka väsentligt om man gjorde det möjligt att med offentliga medel finansiera produktionen av public service-program som distribueras även via andra etermedier än de statliga. Exempelvis skulle privata lokalradiostationer i en trakt med många minoritetsspråkstalande kunna tävla om lyssnare genom att sända lokalnyheter på minoritetsspråk. finns lagstiftning kring själva distributionen, men inga stödformer finns för finansieringen av programverksamheten. behöver en ny, modern finansiering av public service som långsiktigt säkrar dess oberoende och kvalitet. För att säkerställa minoritetsspråkens fortsatta existens är det av yttersta vikt att även stiftelser, intresseorganisationer och kommersiella företag kan ansöka om medel från fonderna. Vad som här anförts bör ge regeringen till känna.