ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A317 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att skapa en plan för hur tillräckliga medel tillförs för att ta till vara den värdefulla forskningen vid , om inte bibehålls i sin nuvarande form. är ett nationellt för arbetslivsfrågor som enligt arbetsmarknadsministern bedriver forskning som är bra och gedigen och fyller sitt syfte. Vid i bedrivs angelägen forskning, utveckling och kunskapsförmedling i unik samverkan med arbetsmarknad, universitet och högskolor och lokala och regionala aktörer. I har byggts upp i samarbete med , kommuner och landsting. Forskningen har stor betydelse regionalt, nationellt och internationellt. Bara i samarbete med deltar i forskningsprojekt som omfattar . Forskare från i bedriver för arbetslivet högst relevant forskning om nya organisationsformer, småföretagande, rörlighet, regional tillväxt, jämställdhet och integration, med mera. bedriver till exempel världsledande forskning kring integration, migration och diskriminering och arbetsliv i , i ett tätt samarbete med . Forskarna från deltar i forskningsprojekt, är med i stora ansökningar om forskningsstöd och deltar i undervisningen vid . Ett av motiven för att lägga ner är en princip om att forskning ska bedrivas vid universitet och högskolor och i högre grad konkurrensutsättas genom finansiering via forskningsråd och stiftelser. I verkligheten kommer det att bli mycket svårt för universitet och högskolor att med så kort varsel ta över denna verksamhet. För att ta över forskargruppen, med utbildnings- och kunskapsförmedlingskompetens på området integration och mångfald som har sitt säte i för blott en treårsperiod behövs . Detta är en del av vad som krävs för att ge förutsättningar till en realistisk överföring av värdefull forskning som bedrivits i till universiteten och för att lägga en grund för att skapa en plattform utifrån vilken forskningsmedel kan sökas från forskningsråd och liknande. Om regeringen förverkligar sina planer på en nedläggning av bör regeringen åtminstone se till att ha en plan för hur man tillför resurser i den storleksordning som är nödvändig för att på annat håll kunna bedriva forskning inom arbetslivsområdet. Utan resurser uppstår ett glapp i forskningen som kommer att ta decennier att överbrygga. Av dessa skäl bör regeringen ta fram en plan för finansiering av en överföring av de forsknings- och utbildningsverksamheter som bedrivits vid i och på andra orter till universitet och högskolor. Eller ännu hellre bibehålla i nuvarande form.
mot · GU02A318 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att slå vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen och kollektivavtalen. Det svenska systemet för ordning och reda på arbetsmarknaden med både avtal och lagar har byggts upp . Med en utveckling där alltfler människor flyttar till och arbetar i olika länder, främst inom EU, innebär det att regelverket behöver ses över och i vissa fall stärkas. Ett självklart krav är att alla som arbetar i ska ha rätt till lika villkor för lika arbete. Det gäller oavsett om personen är bosatt i eller arbetar här tillfälligt. Det gäller självklart också för alla EU-medborgare som kan använda den fria rörligheten inom EU. Oseriösa arbetsgivare ska inte kunna dumpa löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Oordning på arbetsmarknaden får stora konsekvenser för alla löntagare, arbetsgivare och samhälle. Löntagare som inte känner till eller vågar hävda sina rättigheter kan tvingas att arbeta till sämre lön och villkor än vad avtalen föreskriver. riskerar att bli utkonkurrerade av mindre seriösa eller kriminella företagare. Stat och kommun går miste om skatteintäkter. Ingen vinner på social dumpning! Det är viktigt att den nya regeringen i alla sammanhang, både inom och utom landet och särskilt gentemot EU, fortsätter att försvara och utveckla vår svenska modell med kollektivavtal. En av förklaringarna till varför vårt land har varit så framgångsrikt i konkurrensen på en internationell marknad är, förutom vår offentligt finansierade välfärd, just att vi har haft en arbetsmarknad med starka relativt jämbördiga ansvarstagande parter, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer med kollektivavtalen som en viktig grundpelare. Det vore ett allvarligt misstag att inte försöka slå vakt om denna modell.
mot · GU02A320 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om anställningstrygghet vid upphandlingar. är en mycket stor del av kollektivtrafiken upphandlad. Upphandlingarna tenderar att bli allt längre och även större i omfattning. En vanlig situation är att busstrafiken för ett helt län upphandlas för en åttaårsperiod med option. Den här utvecklingen skapar allt större problem för de anställda och deras fackliga organisationer. När en ny entreprenör vinner en sådan upphandling ställs alla anställda utan arbete och sägs upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen i en sådan här situation. Det som inträffar oftast vid sådana tillfällen är att den nya entreprenören väljer ut dem som de vill anställa, och då blir de äldre ofta utan arbete. Vi anser att reglerna vid sådana här upphandlingar behöver ses över så att de anställda ges företräde till anställning hos den nya entreprenören.
mot · GU02A321 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av formerna för registrering av bemanningsföretag för att motverka oseriösa aktörer. är ett av de länder som har den minst omfattande lagstiftningen när det gäller bemanningsföretag. I ett flertal länder begränsas personaluthyrningen till ett visst antal branscher. I är det exempelvis förbjudet med personaluthyrning inom byggbranschen. Med utvidgningen av EU har trycket ökat på arbetsmarknaden, och en auktorisation av bemanningsföretagen ser vi som nödvändig. Riskerna för instabila etableringar är större i uthyrningsbranscher än i många andra branscher eftersom det inte krävs särskilt stora resurser i form av lokaler och utrustning för att starta ett mindre uthyrningsföretag. Vi kan också se i ett antal branscher hur man använder bemanningsföretag på ett oseriöst sätt. Därför bör formerna för registrering utformas så att det på en gång bidrar till att undanhålla oseriösa företag och upprätthålla god arbetsmarknadsetik. i (s)
mot · GU02A322 · 2006-10-30 00:00:00 — Utsatta kvinnors ekonomiska situation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra utsatta kvinnors ekonomiska situation. I regeringsförklaringen kan man läsa att hotade kvinnor ska skyddas, och utsatta kvinnors ekonomiska trygghet säkras. I den presenterade studien med kostnader en fallstudie om mäns våld mot kvinnor publicerad av kan utläsas att samhällets och den utsatta kvinnans kostnader för våldet uppgick till . En stor del av dessa var samhällets kostnader för a-kassa och ersättningar från . Om ersättningsnivåerna sänks för arbetslöshet och sjukdom kommer dessa kvinnor att drabbas hårdare än andra på grund av deras redan utsatta situation. Minskade ekonomiska resurser kan betyda att det blir ännu svårare för kvinnan att bryta upp från en våldsam man för att starta ett nytt liv. Samhället har ett stort ansvar för att göra det möjligt för utsatta kvinnor att gå vidare och få ett värdigt liv, därför måste ersättningarna i arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringssystemen hålla en hög och rimlig nivå.
mot · GU02A325 · 2006-10-23 00:00:00 — Sjukskrivna och lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga en översyn av lagen om anställningsskydd och sjukskrivna. Vi har fått ett allt hårdare klimat i dagens arbetsliv. Alltför många personer som har en begränsad arbetsförmåga kläms ut i öppen arbetslöshet. Förloppet för den enskilde startar ofta med en kort tids sjukdom. De rehabiliterande insatserna sätts inte in, ingen bryr sig. Med den sjukdomsbild som finns kommer återkommande korta sjukfall och begynnande svårigheter att klara de vanliga arbetsuppgifterna utan att någon på arbetsplatsen gör något för att hjälpa den person som har problem. Det utanförskap som den sjuke upplever blir allt tydligare, och personen mår allt sämre. Det hela utmynnar i en långtidssjukskrivning. börjar efterlysa en rehabiliteringsutredning. Ett avstämningsmöte kommer till stånd, och där förklarar arbetsgivaren att det inte finns något arbete hos honom för den sjukskrivne utan arbetsgivaren har för avsikt att säga upp personen på personliga skäl. Vid de efterföljande förhandlingarna driver arbetsgivaren sin ståndpunkt och personen sägs upp enligt 33 § i lagen om anställningsskydd. Vi anser att det är ett alltför vanligt händelseförlopp för många människor som fortfarande har en restarbetsförmåga. Vi anser att 33 § i lagen om anställningsskydd bör ses över.
mot · GU02A326 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vissa regler i a-kassan. Målet att alla ska ha ett arbete är det viktigaste i vårt samhälle. I den strävan vi alla har för detta hoppas vi att personer med lång frånvaro från arbetsmarknaden ska ha möjlighet att komma tillbaka till ett lämpligt arbete. innebär sådan återgång tillfälliga och kortvariga anställningar till en början och behov av perioder med a-kasseersättning däremellan. 17 a § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skapar då en alldeles onödig begränsning genom att den innehåller en begränsning av överhoppningsbar tid på 7år. Vi anser att det bör övervägas att ta bort den begränsningsregeln.
mot · GU02A327 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har troligen sin grund i otillfredsställande arbetsmiljöer. Denna situation innebär också att sjukfrånvarokostnaderna är alltför stora. Det finns inga enkla lösningar på att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framför allt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom under alltför långa tider. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta kan återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda.
mot · GU02A328 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kollektivavtal för att betala ut samhällsstöd vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser att kollektivavtal bör vara en självklar förutsättning för att beviljas samhällsstöd vid anställningar.
mot · GU02A329 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till a-kasseersättning vid tre fjärdedels sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Det är för många mycket viktigt att ha den möjligheten till fortsatt arbete med den stora sociala betydelse som det har. För personer som beviljats tre fjärdedels sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. De har svårt att hitta anställningar på och särskilt om de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Den regel som infördes är att de har rätt att få ett arbete på . Det här fungerar inte för de flesta då inte anställer några och när inte längre finns på många orter. Det kan inte vara så att personer med en liten restarbetsförmåga tvingas att pendla långa sträckor. Om vi verkligen menar något med att tillvarata restarbetsförmågan hos alla människor behöver reglerna för dem som har tre fjärdedels sjukersättning ses över i a-kassans regler.
mot · GU02A330 · 2006-10-27 00:00:00 — Undantag i LAS för svenska biståndsorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett undantag i LAS för svenska humanitära organisationer och biståndsorganisationer motsvarande den ursprungliga formuleringen av 5 § första stycket om det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet för projektanställningar för personal som åker ut på uppdrag av humanitär karaktär och biståndskaraktär. Många svenska medborgare i olika professioner arbetar under kortare eller ute i världen för organisationer som har bistånd eller humanitär hjälp på sin agenda. Det kan röra sig om hälsosektorn i form av läkare, psykologer eller sjuksköterskor, flyktingsamordnare, civilingenjörer, byggnadsarbetare eller andra yrken såväl praktiska som teoretiska. Då humanitära katastrofer i regel blossar upp tämligen snabbt i alarmerande oroshärdar och uppdragen i många fall medför fara krävs en mer flexibel svensk arbetsrätt som kan fungera för dessa individer och de organisationer de arbetar för. verkar dessa anställda i en projektliknande anställningsform vanligen någon månad upp till . Denna anställningsform är grunden för att dessa organisationer ska kunna bibehålla toppkvalitet bland personal. Därför är det med oro som många betraktar de förändringar av LAS som stundar, där det kommer att uppstå svåra problem att erhålla kvalificerad personal såväl vid löpande som vid akuta behov om 5 § första stycket i LAS ändras. Ändringen av just 5 § första stycket i LAS som kommer att träda i kraft kommer att försvåra oerhört och därmed påverka svenskar möjligheter att sändas ut till folkmord, naturkatastrofer och inbördeskrig för att lindra mänskligt lidande. Det man missat i förslaget, genom att det införs en tidsbegränsning för när visstidsanställning ska övergå i tillsvidareanställning, är att de här organisationerna förlorar möjlighet att skicka ut svenska humanitära biståndsarbetare på flera på varandra följande uppdrag, biståndsarbetare som försakar familjeliv, utsätter sig för fysisk eller psykisk fara och ofta går ner kraftigt lönemässigt. Det skulle dessutom bli svårare med denna ändring att få tjänstledigt för biståndsarbetare från sitt ordinarie arbete. I en översyn av LAS bör detta beaktas för att undvika samma problematiska situation som gällande ändring leder till och ett undantag göras i LAS för svenska humanitära organisationer och biståndsorganisationer.
mot · GU02A331 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringarna i a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del av den svenska modellen. Cirka 600000 individer får ersättning från försäkringen. Arbetslöshetsförsäkringens syfte är att göra strukturomvandlingen ekonomiskt rimlig både för löntagaren och arbetsgivaren genom att ge ekonomisk trygghet och hålla uppe efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten ökar samt motverka en press nedåt på lönerna. En solidarisk arbetslöshetsförsäkring med goda ersättningsnivåer är av stort samhällsekonomiskt värde. Den borgerliga regeringen genomför nu fem slag mot a-kassan som drabbar framför allt de arbetslösa men även dem som jobbar. De sänker ersättningen , därefter sänks ersättningsnivåerna till först och sedan . Regeringen föreslår en höjning av egenavgiften i a-kassan vilket innebär en fördubbling av avgiften och de tar dessutom bort avdragsrätten för såväl fack- som a-kasseavgift. Den kraftiga höjningen av egenavgiften gör att löntagarna får betala a-kassan två gånger. De som överfinansiering ger, som regeringen föreslår, gör att löntagarna får betala skattesänkning för de rika. Definitionen av vem som är arbetslös betyder till exempel att deltidsarbetslösa, som i huvudsak är kvinnor, får betala den förhöjda avgiften. Det gör att förslaget slår hårdare mot kvinnor än mot män och därmed också är ett slag mot jämställdheten. Regeringens förslag att sänka taket i a-kassan gör att 183800 personer drabbas av kraftigt sänkta inkomster med . Slopad avdragsrätt för fackavgiften och a-kassan innebär inte bara ökade kostnader för löntagarna den är också djupt orättvis eftersom arbetsgivarna får behålla sina möjligheter till avdrag. Förslaget är djupt orättvisst då de grupper som får det svårast är de som har små ekonomiska marginaler och de som anser att risken att bli arbetslös är mycket liten och därför väljer att inte vara med. Vi riksdagsledamöter som har vår bakgrund bland LO:s medlemmar ser med stor oro på regeringens förslag. Förslaget är orättvisst och slår mot dem som har det sämst ställt. Förslaget får också kritik från alla fackliga organisationer som menar att det är ett hafsverk och saknar konsekvensbeskrivningar. Vi anser därför, som konsekvens med vad som anförs i motionen, att regeringen ska dra tillbaka förslaget om förändringarna i a-kassa. i (s)
mot · GU02A332 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla kommunernas möjligheter att erbjuda sommarjobb för ungdomar mellan . Många kommuner erbjuder ett antal sommarjobb till 1618-åringar med hjälp av statliga bidrag. Flera kommuner lägger sedan till extra pengar så att det blir betydligt fler ungdomar som får arbeta, tjäna pengar, lära sig att ta ansvar och få insyn i hur arbetslivet fungerar. Typen av arbete kan handla om underhåll, renhållning, trädgård, vård, omsorg, kultur m.m. De ungdomar som fått jobben har fått en bra praktik och inblick i arbetslivet. Dock har utbudet av feriejobb inte motsvarat efterfrågan av desamma, vilket gör att alla inte får möjligheten att tjäna lite extra pengar. Det är inte tillfredsställande. Med hjälp av höjda statliga anslag kan antalet feriejobb öka. Varje ungdom mellan som är intresserad av att arbeta borde få möjligheten att göra det. Åtminstone av sommarlovet bör kommunerna kunna garantera arbete för de ungdomar som söker. Att dra in stödet till kommuner som ordnar sommarjobb är mycket upprörande och leder till att ungdomar inte har något att göra , de lär sig inget om arbetslivet, de kan inte bidra till familjeekonomin och det är inte billigt att vara tonåring . Att ungdomarna får sommarjobba är viktigt av många orsaker. Inte minst för att de gymnasiestuderande ska kunna avlasta familjernas ekonomi. För att de ska garanteras en meningsfull tillvaro och inte gå utan något att göra. Dessutom vägleder det ungdomarna in i det stundande vuxenlivet och fostrar dem till att ta ansvar. En arbetslivserfarenhet kan vara väldigt stimulerande och givande innan studenterna sedan återgår till sina studier. För kommunerna kan det handla om personalförstärkningar inom äldreomsorgen, sjukvården, parkförvaltning, fritidsanläggningar, barnomsorgen och kulturen. Men även samarbetet mellan kommuner och det privata näringslivet skulle kunna öka antalet sommarjobb för gymnasieungdomar.
mot · GU02A333 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av förändringar i arbetsmiljölagen. Det senaste årets stora debattämne är utan tvekan ohälsan i arbetslivet och de kostnader för sjukskrivningar detta för med sig. De allra flesta av de förslag som läggs fram om ohälsan handlar om att strypa ekonomin i socialförsäkringarna. Vad som behövs är ett bra, tydligt och effektivt förebyggande arbete på våra arbetsplatser. Där är arbetsmiljölagen ett gott verktyg men den kan förbättras betydligt. I många stycken stämmer inte arbetsmiljölagen överens med andra lagar på arbetsmarknaden, eftersom den är offentligrättslig. I många delar, till exempel påföljder vid arbetsplatsolyckor, är detta bra. Men vad det gäller lagens delar om förebyggande arbete blir det offentligrättsliga perspektivet helt fel. Rättstillämpningen på svensk arbetsmarknad bygger på att de kollektivavtalsbärande parterna hittar förhandlingslösningar, och där någon part brutit mot avtal eller lag regleras skadeståndsansvaret utifrån en civilrättslig process, ytterst Arbetsdomstolen. Denna förhandlingsprocess har lett till en väl utvecklad praxis i anställningsskyddsfrågor och i medbestämmandefrågor. För att driva fram praxis utifrån arbetsmiljölagen måste man gå vägen över polisanmälan, åtal och domstolsprocess. För att göra arbetsmiljölagen till ett mer användbart verktyg för att förebygga ohälsa i arbetslivet, bör lagens delar om det förebyggande arbetet göras civilrättsliga. Några av lagens kapitel bör inordnas i lagen om rättegång i arbetsprocessen, och förhandlings- och skadeståndsregler, liknande dem som finns i MBL, bör skapas. Detta innebär att arbetsmarknadens parter tvingas att ta ett större ansvar för att förebygga ohälsa i arbetslivet.