mot · GT02MJ49 · 2006-04-18 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut2 4.1 Gemensam europeisk miljöpolitik5 6 Det personliga ansvaret6 6.2 Skatteavdrag för de som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder7 7.1 Partnerskap med industrin8 7.2 Riskkapitalfonder för miljöinvesteringar8 8 Det offentligas ansvar9 9.1 Ett grönt transportsystem11 9.2 Frivilliga stimulanser bättre än tvång12 9.3 Bilar med förnybart i tanken är bra bilar12 9.4 Transporterna in i handelssystemet med utsläppsrätter12 11.1 Handel med utsläppsrätter14 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om visionen om som ett föregångsland i omställningen till ett miljömässigt hållbart samhälle och i arbetet med att komma till rätta med utsläppen av klimatpåverkande gaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att samla olika samhällsaktörer för att på ett konstruktivt och framåtsyftande sätt minska klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett svenskt klimatmål på minskning av utsläppen av växthusgaser samt att målet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning som tar fram realistiska förslag på delmål som skall nås på vägen samt en handlingsplan för att fortsätta utsläppsminskningarna åren 20202050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen skall återkomma med ett förslag om att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan skall kompletteras med ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med C. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen skall återkomma med ett förslag på sektorsvisa inriktningsmål . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheterna att införa ett system med personliga utsläppsrätter i och hur det kan samverka med andra klimatpolitiska styrmedel samt vilka möjliga utsläppsminskningar ett sådant system skulle kunna medföra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett system för skatteavdrag för dem som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder skall utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall verka för att införa transporter i EU:s handelssystem med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en gemensam tilldelning av utsläppsrätter och benchmarking i EU:s handelssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheterna att införa ett system med vita certifikat och hur detta skall kunna samverka med handelssystemet med utsläppsrätter och koldioxidskatt. I propositionen föreslår regeringen tillsammans med att klimatmålet enligt klimatpolitiska beslut ligger fast. Detta innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska minska (medelvärde ) jämfört med utsläppen . Därutöver gör regeringen en rad olika bedömningar på det klimatpolitiska området men lägger inte något konkret förslag. En av de största miljöpolitiska utmaningarna är att komma tillrätta med utsläppen av klimatpåverkande gaser. Människans påverkan på den naturliga växthuseffekten kommer att kunna få mycket stora konsekvenser, inte bara för miljön utan också för världens ekonomi och säkerhet. Framför allt kommer de fattigaste länderna på jorden att vara hårt drabbade. Men även den rika delen av världen kommer att drabbas hårt av det förändrade klimatet. Det var med stor förväntan som vi tog emot den nu framlagda klimatpropositionen av regeringen. har en hög ambitionsnivå när det gäller klimatarbetet och det finns också en stor nationell enighet kring allvaret i klimatförändringarna. Såväl villaägaren som byter ut sin gamla oljepanna, som samtliga partier, har för länge sedan insett att utsläppen av växthusgaser kommer att ha förödande effekter på vårt klimat. Vi vet alla att användningen av fossila bränslen inte är långsiktigt hållbart och att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp av växthusgaser har gått att bryta. Med detta som utgångspunkt har vi väntat på denna klimatproposition, för att ska få ställa sig bakom en genomgripande klimatpolitik som ser helheten. Vi har oroats över att klimatarbetet har bestått av spridda åtgärder och styrmedel utan att vi har varit överens om någon långsiktig strategi. Även om dessa åtgärder har haft effekter som gjort att utsläppsminskningarna fört oss nästan ända fram till 4 procentsmålet, har vi saknat en långsiktig strategi som tagit hänsyn till kostnadseffektivitet och internationella överenskommelser. Att vår besvikelse nu är stor är lätt att inse, framför allt eftersom regeringen har väntat ända tills nu med att komma med klimatuppföljning. Regeringens proposition innehåller endast ett skarpt förslag som har att ta ställning till. Detta förslag är dessutom bara en bekräftelse av ett gammalt beslut, som vi dessutom nästan har uppnått. Nämligen att de svenska utsläppen av växthusgaser ska minska (medelvärde ) jämfört med utsläppen . Vår vision är att ska vara ett föregångsland i omställningen mot ett miljömässigt hållbart samhälle. Men politiken har precis som nationsgränser sina begränsningar. Bara politiska beslut, oavsett om de handlar om lagstiftning eller stimulanser, kan aldrig helt ersätta det personliga ansvaret. Däremot har politiska beslut en avgörande roll för att människors miljövänliga beteende ska uppmuntras, inte försvåras. Vad som ovan anförts om vår vision om som ett föregångsland i omställningen till ett miljömässigt hållbart samhälle och i arbetet med att komma till rätta med utsläppen av klimatpåverkande gaser bör ges regeringen till känna. vill uppmuntra och ta till vara all den kunskap och det engagemang som finns i samhället för att minska klimatförändringarna. Stadsministerns initiativ till en oljekommission är en god tanke men vi vill se en bredare samling mot klimatförändringarna. Samlingen får inte bli en tungrodd process som förhalar politiska kraftansträngningar mot utsläppen av växthusgaser. Den ska i stället vara en länk mellan forskning och näringsliv, för att stimulera produktutveckling. Den ska också utgöra en injektion för framåtsyftande, skarpa förslag inom klimatpolitiken. Vad som ovan anförts om att samla olika samhällsaktörer för att på ett konstruktivt och framåtsyftande sätt minska klimatpåverkan bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att jobba internationellt med klimatfrågan, vi kan inte ha radikalt olika system i olika länder. Detta snedvrider konkurrenssituationen för våra företag, därför är det viktigt att respektive land har relativt likadan men tuff klimatpolitik för att klimatarbetet verkligen ska gå framåt. är det utvecklingsländerna som riskerar att drabbas hårdast av klimatförändringarna. Dessa länder är redan hårt ansträngda med många hårt ansatta ekosystem, en bräcklig livsmedelsförsörjning och stor fattigdom. Det är vår skyldighet att ta klimatfrågan på allvar och agera för att motverka klimatförändringarna. instämmer i propositionens skrivningar om vikten av en framsynt klimatpolitik på hemmaplan för att kunna agera kraftfullt internationellt och att ska vara ett föregångsland. Vi saknar dock de konkreta förslag i propositionen som skulle göra oss trovärdiga i det fortsatta internationella arbetet. EU har skrivit under Kyotoprotokollet vilket innebär att alla medlemsländer har förbundit sig att minska de samlade utsläppen av växthusgaser inom unionen fram . Gemensamt har medlemsstaterna beslutat att det är genom handel med utsläppsrätter som vi på bästa sätt kan uppfylla Kyotoprotokollet. Handel med utsläppsrätter anses vara det mest kostnadseffektiva och det mest rättvisa och solidariska systemet medlemsstaterna emellan. Programmet för handeln påbörjades och planeras för ytterligare en handelsperiod åren 20082012. EU har kommit en bit på vägen när det gäller kampen om klimatet men än finns det mycket kvar att göra. En av de kommande och brådskande utmaningarna är att sätta press på så att även de ställer sig bakom Kyotoprotokollet. kan inte ensamt sätta press på , men en marknad om 25 länder och nästan en halv miljard invånare har stora möjligheter att utöva påtryckningar. 4.1 Gemensam europeisk miljöpolitik vill stärka EU:s roll på den internationella arenan och vill att EU ska gå i bräschen när det gäller andra åtgärder för att motverka klimatförändringar. Vi tror på EU. menar att EU ska ägna sig åt de stora frågorna men låta bli de små. Vi vill att ska ta sig an miljön som nästa stora utmaning och forma en gemensam europeisk miljöpolitik, Common Environmental Policy (CEP). Den gemensamma miljöpolitiken måste bygga på att vi inte låter länder smita undan sitt miljöansvar. Den europeiska miljölagstiftningen kan inte vara beroende av några länders välvilja och strävan efter att vara föregångare och gå före när det gäller miljölagstiftning. Föroreningar till haven och luften stannar inte vid gränskontroller. Föroreningarna bryr sig inte om nationernas gränser. En gemensam europeisk miljöpolitik gynnar tillväxten. Precis som miljöföroreningar rör sig fritt över gränserna arbetar många företag i flera europeiska länder. Det företagen behöver är regler som är enkla och lika i hela EU. Därför är en europeisk miljöpolitik också bra för företagandet. Liksom formulerat 16 nationella miljömål, bör EU slå fast ett antal gemensamma mål. Tydliga och gemensamma mål kommer att underlätta arbetet med att utforma konkreta åtgärder och lämpliga styrmedel. Självfallet ska de lokala, regionala och nationella miljömålen finnas kvar parallellt, som ett fundament till unionens miljömål. Ett självskrivet miljömål i CEP är ett om klimat och vi ser gärna att det formuleras som följer: Miljömål Begränsad klimatpåverkan i CEP: Industriländerna ska minska sina utsläpp (och ). Enligt Kyotoprotokollet ska de samlade utsläppen av växthusgaser inom unionen minska till 2010 (jämfört med nivå) . För att uppnå målen införs gemensamma bindande delmål. Vad som ovan anförts om att införa en gemensam europeisk miljöpolitik med ett antal gemensamt fastslagna miljömål bör ges regeringen till känna. Vi tycker att det är hög tid för att sätta upp realistiska mål som hänger samman med EU:s klimatmål för perioden . Det finns riksdagsbeslut på att vi ska halvera utsläppen till 2050 (jämfört med nivå). Ska vi nå dit gäller det att vi sätter fart och också sätter upp delmål längs vägen. EU:s miljöministrar har enats om att industriländerna bör minska sina utsläpp (och ). Vi kan inte gömma oss bakom detta resonemang utan vi måste även göra insatser på hemmaplan. får vi inte riskera välfärden, därför måste utsläppsminskningarna göras där de är mest kostnadseffektiva. menar att det är möjligt med ett svenskt klimatmål på 30 procents minskning av utsläppen av växthusgaser samt att målet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Detta bör ges regeringen till känna. Vi är medvetna om att detta är ett högt satt mål som kommer att kräva stort engagemang och även tydliga politiska styrmedel. Vi vet dock att det är nödvändigt och att det inte är orealistiskt. Det bör dock tillsättas en parlamentarisk utredning som tar fram realistiska förslag och förslag på delmål som ska nås på vägen samt en handlingsplan för att fortsätta utsläppsminskningarna åren 20202050. Detta bör ges regeringen till känna. förslag på klimatmål för perioden 20102050 Utsläppsminskning (jfr med nivå) 20082012 (medelvärde) I propositionen skriver regeringen om att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ska kompletteras med ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med . instämmer i detta och menar att regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen gör också bedömningen att det inför kontrollstationen 2008 bör närmare utredas hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till uppfyllandet av målen på lång och medellång sikt med sektorsvisa inriktningsmål . menar att behovet av sektorsvisa inriktningsmål är stort , inte minst på grund av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, och vi menar att sådana skall införas skyndsamt. Det är oerhört viktigt att sektorsvisa inriktningsmål införs för att koncentrera insatserna på kostnadseffektiva åtgärder och tydliggöra de olika sektorernas bidrag till vårt gemensamma uppdrag. Regeringen bör återkomma med ett förslag på sektorsvisa inriktningsmål . Detta bör ges regeringen till känna. 6 Det personliga ansvaret Det personliga ansvaret för att minska utsläppen av växthusgaser ska inte underskattas. Ändå saknas detta perspektiv nästan helt i den svenska debatten. anser att nya och okonventionella metoder behöver användas för att uppmuntra och stimulera människor att göra insatser för att förbättra klimatet. Det handlar inte bara om att minska de direkta utsläppen utan också om att uppmuntra åtgärder som minskar mängden växthusgaser i atmosfären. Alla insatser är viktiga! vill att det ska vara enkelt att vara miljövän. Det ska tydligt synas i plånboken när man väljer ett miljövänligare alternativ. Vi menar att information och prisbild om klimateffekterna måste bli tydligare för den enskilde konsumenten. ser hellre morötter än piskor som styrmedel i politiken. Vi tror på människors engagemang och vilja att bidra till en hållbar utveckling. Nedan presenterar vi två förslag som vi tror skulle uppmuntra människors personliga ansvar i klimatarbetet. Ett system med handel med utsläppsrätter behöver inte bara begränsas till företag eller vissa transportsträckor som en väg. Det kan också knytas till den enskilde individen. I finns intressanta tankar om att införa personliga utsläppsrätter. Denna diskussion borde föras även i . Därför vill vi lyfta fram dessa tankar för en allsidig och bred debatt. Genom personliga utsläppsrätter ges människor både en större medvetenhet om sin miljöpåverkan men också ett starkt incitament att agera på ett sätt som är skonsammare för klimatet. Den som inte gör av med alla sina egna utsläppsrätter ges möjlighet att sälja eller byta dem med människor som vill ha en större utsläppsandel vilket är ytterligare ett incitament att minska sin miljöpåverkan. Genom att göra olika klimatinsatser som kan bidra till att minska mängden klimatpåverkande gaser i atmosfären ska en individ också kunna öka sin kvot. Vi har ingen färdig modell för hur ett system med personliga utsläppsrätter ska se ut men i sin enklaste form kan det handla om att varje vuxen människa tilldelas en kvot som räknas ned i samband med att man tankar ett fossilt bränsle till sin bil eller köper energi till sitt hus. vill utreda möjligheterna att införa ett system med personliga utsläppsrätter i , möjlighet att samverka med andra klimatpolitiska styrmedel samt vilka möjliga utsläppsminskningar ett sådant system skulle kunna medföra. Detta bör ges regeringen till känna. 6.2 Skatteavdrag för de som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder har föreslagit att det ska finnas ett skatteavdrag för gåvor till välgörande ändamål. Vi anser att det finns möjligheter att bygga vidare på denna tanke även vad gäller klimatåtgärder. Det kan handla om att den som skänker pengar till trädplantering i får göra ett skatteavdrag upp till en viss summa. Denna typ av uppmuntran kan tydligare peka ut att individens egna handlingar spelar roll och uppmuntras av samhället. Vi vill att ett system för skatteavdrag för de som skänker pengar till klimatförbättrande åtgärder skall utredas. Detta bör ges regeringen till känna. 7.1 Partnerskap med industrin Omställningen från ett fossilbaserat samhälle till ett samhälle byggt på förnyelsebara energislag kräver att alla samhällsaktörer blir delaktiga. Det är strategiskt viktigt både för som land och för enskilda företag att det privata näringslivet involveras i omställningen. En miljödriven tillväxt rymmer en fantastisk potential för svenska företag och för som land. Det stigande oljepriset visar tydligt på behovet av att, inte bara för miljöns skull utan också för ekonomins skull, tänka nytt. Vi anser att det är hög tid att regeringen samlar olika samhällsaktörer som till exempel fordonsindustrin, bränsletillverkare, försäkringsbranschen och forskare till ett konstruktivt och framåtsyftande arbete för att minska oljeberoende. och har arbetat på liknande sätt. Samarbetet bör i ett första skede identifiera vad som behöver göras i olika delar av samhället för att ska kunna bli ett världsledande land vad gäller att minska beroendet av olja. Vilka insatser behöver staten göra? Vilka spelregler behöver näringslivet? Vad kan göras för att privatpersoner ska stimuleras att vara med i denna omställning? Hur skapas förutsättningar för teknikneutralitet? Kort och gott behöver vi sätta upp mål och staka ut en linje för att ska bli bäst på att minska oljeberoendet. 7.2 Riskkapitalfonder för miljöinvesteringar vill stimulera de företag som väljer att gå före. Generellt menar vi att det är bättre att stimulera och uppmuntra dem som väljer ett miljövänligare alternativ än att försöka ändra människors och företags beteenden genom straff. Stimulansen till företag som väljer att arbeta med etik och miljö kan vara skattemässiga lättnader. En annan viktig åtgärd är att inrätta riskkapitalfonder för miljöinvesteringar. Det är inte alltid så lätt att hitta finansiering till ny, obeprövad teknik och därför är det nödvändigt med en riskkapitalfond som gör att investeringar med stor miljönytta ändå kan bli av. Vad som ovan anförts om inrättandet av riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet bör ges regeringen till känna. Vätgas kommer att ha en nyckelroll i övergången från fossila bränslen till förnybara energikällor och ett hållbart energisystem. Runt om i världen ökar aktiviteterna inom vätgasområdet. I pågår ett antal demonstrationsprojekt med tyngdpunkten i . När vätgas och bränsleceller ersätter fossila bränslen och traditionell förbränningsteknik växer en ny industri fram. Det innebär efterfrågan på nya komponenter, system- och marknadslösningar. Möjligheterna för tillväxt och nya arbetstillfällen är stora. Tidiga initiativ ökar chanser att vara en stark aktör . anser därför att en nationell vätgasstrategi bör tas fram i nära samarbete mellan näringslivet och det offentliga. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Det offentligas ansvar är inte mycket för att från centralt håll komma med regleringar och direktiv för hur man ska lösa problemen lokalt och regionalt. Däremot anser vi att det är varje politikers och tjänstemans ansvar, oavsett vilken nivå man befinner sig på, att göra allt man kan och fatta de nödvändiga beslut som krävs för att minimera vår klimatpåverkan. Samhället har ett ansvar att visa gott omdöme och föregå med gott exempel. Det gäller såväl kommunernas skolskjutsar som lasarettets inköp av närproducerade livsmedel och bränslet till Försvarsmaktens fordon. Det finns mycket man kan göra på lokal och regional nivå för att minska utsläppen av växthusgaser. Klimat-tänket får inte förpassas till kommunens miljöförvaltning eller stanna vid en Klimpansökan. Klimatarbetet måste vara levande på alla politiska nivåer. I en kommun har gratis parkering för miljöfordon stor effekt, medan i en annan kommun är det utformning av kollektivtrafiken som har effekt. Kommunerna och regionerna har mycket att lära av varandra och organisationen och Landsting måste här fungera som en kunskapsbank, menar vi. håller med om att ska ställa krav på miljöbilar vid statliga inköp. är målet att av de statligt inköpta bilarna ska utgöras av miljöbilar. Det är bra med mål men efterfrågan måste ändå komma underifrån, av de som kommer att köra bilarna och vara stolta ambassadörer för dem. Kraven vid offentlig upphandling får dock inte stanna vid miljöbilar utan måste gälla alla typer av produkter och tjänster. anser att ska ta fram en guide för hur man ställer miljökrav och tänker på klimateffekterna vid offentlig upphandling. Guiden ska rikta sig till politiker och tjänstemän på såväl statlig, regional som lokal nivå, som kommer i kontakt med någon form av offentlig upphandling. Den ska vara ett redskap för att kunna tänka på miljön, utan att komma i konflikt med LOU:s och för den fria rörligheten. Människors kunskap om effekterna av klimatförändringarna och vilket beteende som kan motverka dem är centrala i klimatarbetet. Fortsatta informationsinsatser är därför viktiga. vill att klimatfrågan ska vara levande hos alla. Skolan och förskolan har en oerhört viktig roll för att lära ut de grundläggande kunskaperna som krävs för att man ska kunna och vilja minska sina utsläpp av växthusgaser. välkomnar den fortsatta satsningen på klimatinvesteringsprogram (Klimp) och att programmet också ska syfta till att stödja små kommuner i deras arbete med att ta fram klimatstrategier. Det finns fortfarande planerade program med stor klimateffekt som inte blivit beviljade medel och det kommer ständigt till nya idéer. Det vore slöseri att inte fortsätta en satsning på Klimp. bedömer Klimp i huvudsak utifrån ekonomiskt perspektiv, dvs. vilka projekt som sparar mest koldioxid per investerad krona. Vissa undantag ska kunna göras för ny teknik och demonstrationsanläggningar. Ett av de formella kraven på ansökan är t.ex. att alla kommuner som söker ska göra en klimatstrategi som visar inom vilka sektorer klimatutsläpp sker, vilka mål som finns osv. Åtgärderna i ansökan förväntas svara mot strategin. Detta ser vi som en garanti för att en fortsatt satsning på Klimp kommer att betala sig i form av minskade klimatpåverkande utsläpp. Transportsektorn står för omkring en tredjedel av de svenska utsläppen av växthusgaser. Därtill ökar denna sektor sina utsläpp med . Transportsektorn är, i motsats, till många andra sektorer i stort sett helt beroende av fossila bränslen vilket betyder att förändringar är nödvändiga. Medan andra sektorer stadigt minskat andelen fossila bränslen i relation till den totala mängden använd energi har transporterna fortsatt varit i nästan uteslutande grad beroende av olja. 9.1 Ett grönt transportsystem Det är tämligen självklart att just transporterna är avgörande för att kunna minska utsläppen av växthusgaser. går det inte att blunda för det stora transportberoende som och övriga världen har för en fungerande marknadsekonomi. Slutsatsen är inte att transporterna ska upphöra. I stället måste vi se till att transporterna blir hållbara. Genom en övergång från fossila drivmedel till alternativa och miljövänliga drivmedel kan utsläppen av växthusgaser sänkas rejält. Satsningar på att flytta transporter till järnväg och sjöfart i stället för lastbilar måste också genomföras. har i tidigare motioner till yrkat på förslag om ett mindre klimatpåverkande transportsystem men inte fått något gehör för dessa. För ytterligare argumentation hänvisar vi till dessa motioner. Vi avstår från att återupprepa dessa krav i denna motion utan återkommer nästa riksdagsår. Exempel på centerkrav för ett grönare transportsystem: Framtidens fordonsbränslen gynnar en miljödriven tillväxt i genom att forskning och teknikutveckling tas till vara samt att förnybara bränslen kan produceras inom landet. Ha en helhetssyn på transportsystemet i MKB-processen, så att inte varje transportslag prövas var för sig. Använda skrotningspremien mer offensivt för att minska andelen äldre bilar utan katalysator i bilparken. Vi föreslår att skrotningspremien höjs från till för bilar äldre än modell. Inför gröna certifikat (liknande dem för elbranschen) även för transporter. Ökad prioritering av byggande och underhåll av cykelvägar. Skyltning av tankningsställen för alternativa bränslen ska ske på huvudleder i anslutning till samhällen/städer. Möjlighet att efter lokala beslut ta ut trängselavgifter.