mot · GU02Ub263 · 2006-10-30 00:00:00 — Utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av i motionen redovisad uppställning. anvisar för anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av i motionen redovisad uppställning. 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 25:12 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 25:13 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:14 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nationella prov i svenska och obligatoriska kontrollstationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att betyg inte ska ges i tidigare årskurser än , dvs. från årskurs 8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skriftliga omdömen i ordning och uppförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förslagen om lärlingsutbildning, förstärkt kvalitet på yrkesutbildningen, frisök och att kärnämnena ska präglas av utbildningens inriktning ska genomföras som planerat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den s.k. 25:4-regeln ska finnas kvar. Regeringen minskar anslaget 25:2 med , eftersom man beräknar att kostnaderna för studiemedel kommer att minska i och med att man reducerar den riktade satsningen till kommunerna för vuxenutbildning med . anser inte att satsningen till vuxenutbildningen ska reduceras, och därför inte heller att anslaget 25:2 ska minska med . ligger studiemedlet på . fick i vårpropositionen 2006 igenom en höjning av studiebidraget med 300kronor, fördelat med i bidragsdelen och i lånedelen. Det var ett steg i rätt riktning, men är nivån alltför låg. Att få ekonomin att gå ihop med så knappa resurser till sitt förfogande är för många en utmaning. De flesta studenter klarar sig inte på detta belopp, utan tvingas att arbeta vid sidan av sina heltidsstudier. Många tvingas också låna pengar av familj och vänner. vill höja bidragsdelen i studiemedlet med ytterligare . Höjningen ska börja gälla . Anslag 25:2 höjs för detta syfte med 2007 och 4miljarder kronor och 2009. Anslag 25:2 Studiemedel ökar ytterligare beroende på att vi permanentar den tillfälliga platsökningen på Kvalificerad yrkesutbildning samt bygger ut med ytterligare 1000 platser . tillkommer 500 nya platser och ytterligare 500 platser. Detta innebär 25,5miljoner kronor i ökade studiemedelskostnader , och . Anslaget 25:2 ökar ytterligare på grund av satsningen på praktikplatser 2008 med och med . Se vidare om denna satsning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anser att ett nationellt prov i ämnet svenska bör införas i årskurs 3 samt att skolorna ska inrätta obligatoriska kontrollstationer i årskurs 3, 5 och 8. Därför föreslår de att ska överföras från anslag 25:3 till anslag 25:1 . Detta vänder sig emot och minskar därför anslaget med . Den pedagogiska friheten i skolan måste bli större. Införande av kontrollstationer som styr eleverna ska ha utvecklat den ena eller den andra färdigheten riskerar att hindra kunskapsutvecklingen. Det är viktigt att undervisning individanpassas och att lärare har stora möjligheter att planera och utforma sin undervisning på det sätt som denne anser vara bäst under omständigheterna. Att från regeringshåll komma med detaljerade pekpinnar om i vilken ordning elever ska lära sig saker och ting är sannolikt kontraproduktivt. Hur undervisningen är planerad varierar också efter vilken pedagogisk inriktning skolan har. Detaljstyrning från centralt håll riskerar att slå undan fötterna på många framgångsrika skolor som arbetar med alternativ pedagogik. anser därför att bör ge regeringen till känna att obligatoriska kontrollstationer och fler nationella prov inte ska införas. 3.2Skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Regeringen aviserar i budgetpropositionen ett antal förändringar rörande . Regeringen har för avsikt att låta utreda frågan om obligatoriska betyg från årskurs 3. Att införa betyg så tidigt vore mycket olyckligt. Kunskapsutvecklingen måste stå i fokus i skolan. Regler och planer som styr skolan ska gynna elevernas utveckling mot målen. är kritiskt mot dagens betygssystem just eftersom det leder bort ifrån just detta. Betygen är dåliga som pedagogiskt instrument eftersom de säger väldigt lite om vad en elev faktiskt kan och vilka utvecklingsmöjligheter eleven har. Däremot leder betygen till stress och prestationsångest. Särskilt sårbara är elever i lägre åldrar som inte ska behöva jämföra sina betyg med varandra. betyg leder också till minskad pedagogisk frihet i skolan. Med betygen kommer betygskriterier utefter vilka elevernas kunskaper ska bedömas. Undervisningen måste därmed anpassas efter dessa kriterier. I och med detta minskar utrymmet för lärarna att lägga upp undervisningen såsom de bäst anser gagnar just deras elevers kunskapsutveckling. Många skolor som drivs utifrån alternativa pedagogiker använder inte betyg. För dessa skolor vore ett beslut om tidigare betyg förödande. Likformigheten i skolan blir större trots att det vi behöver är större mångfald och ökad individanpassning. anser att ska ge regeringen till känna att betyg inte ska ges i tidigare årskurser än , det vill säga från årskurs 8. Regeringen avsätter till satsningar på utredning och implementering av nya mål och betygskriterier, för utveckling och implementering av kontrollstationer och likvärdiga betyg. motsätter sig dessa satsningar och minskar därför anslaget med 2007 och 2008. 3.2.2Skriftliga omdömen i ordning och uppförande Regeringen ger i budgetpropositionen utryck för åsikten att skolor som så önskar ska få ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Detta är helt främmande för . Det är kunskapsutveckling och måluppfyllelse som ska stå i fokus i skolan. Att elever och lärare visar varandra respekt är enormt viktigt, och alla i skolan ska verka för att det blir verklighet. Barn och unga ska få hjälp att utvecklas till trygga och ansvarstagande individer. Att lärare ska betygssätta elevernas beteende är dumt och integritetskränkande. bör därför ge regeringen tillkänna att det inte ska vara möjligt för skolorna att utfärda skriftliga omdömen i ordning och uppförande. I budgetpropositionen föreslår regeringen att den av beslutade gymnasiereformen, GY07 ska återkallas. anser att detta är mycket olyckligt. GY07 innehåller viktiga reformer som behöver genomföras. En lärlingsutbildning är på väg att införas, vilket ger nya möjligheter för elever som vill ha en praktisk utbildning med stark förankring på arbetsmarknaden. Regeringen aviserar visserligen att en lärlingsutbildning ska införas , men det kommer sannolikt inte att hinnas med inom mandatperioden. Det är ett svek mot landets elever. GY 07 innehöll också en rejäl satsning på att förstärka kvaliteten på de yrkesinriktade programmen. En sådan satsning är mycket angelägen. Vidare beslutades att s.k. frisök ska införas. kan elever välja fristående skola oberoende av vilken kommun den finns i, men den rätten finns inte när det gäller kommunala skolor. För att stärka elevernas valfrihet och de kommunala skolornas konkurrenskraft beslöt att eleverna skulle kunna söka utbildningar i andra kommuner, även om dessa finns i hemkommunen. Det är viktigt att detta beslut står fast. bör därför ge regeringen till känna att förslagen om lärlingsutbildning, förstärkt kvalitet av yrkesutbildningen, frisöket och att kärnämnena ska präglas av utbildningens inriktning ska genomföras som planerat. 3.4.1 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning anser att anslag 25:12 bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning bör höjas med för att bygga ut den kompletterande utbildningen. Kompletterande utbildningar är en frivillig utbildningsform som ligger helt utanför det offentliga utbildningssystemet. Dessa utbildningar ökar tillgången på utbildade inom yrken som det finns ett uttalat nationellt behov av. De kompletterande utbildningarna spelar också en viktig roll inom kultursektorn och är särskilt betydelsefulla för försörjningen av arbetskraft inom olika hantverk och tekniska verksamheter. Dessutom bidrar de till egenföretagandet inom många områden. 3.4.2Statligt stöd för utbildning av vuxna Regeringen föreslår att det statliga stödet för utbildning av vuxna minskas med . Medlen förs också över till anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. tillbakavisar minskningen av anslaget. Samhällsutvecklingen och den snabba strukturomvandlingen av arbetsmarknaden ställer krav på framför allt dem med lägst utbildning. Utan ett livslångt lärande och möjligheten att även i vuxen ålder läsa in kunskap man missat tidigare blir det mycket svårt för dem som inte riktigt uppfyller arbetsmarknadens kompetenskrav att komma tillbaka i sysselsättning. Därför återförs de som regeringen reducerade vuxenutbildningen med. stödjer dock att medlen förs över till anslag 48:1. 3.4.3Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en utbildning mellan gymnasiet och högskolan med en tredjedel av utbildningstiden arbetsplatsförlagd. Utbildningen bygger på ett nära samarbete med arbetslivet och den har uppvisat mycket goda resultat, många får jobb efter avslutad KY-utbildning. Det beror inte minst på att utbildningarna är flexibla och anpassas till arbetsmarknadens behov. anser att den tillfälliga platsökningen om 1000 platser ska permanentas. vill också bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen med ytterligare 1000 platser. Det blir 500 nya platser och ytterligare 500 platser . Därför ökar anslag 25:13 med och . Anslag 25:14 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ökas med 45 miljoner 2007, vilket motsvarar 500 nya platser . För de efterföljande åren höjs anslaget med 2008 och 2009. Anslagen inbegriper både permanentningen av de tillfälliga tusen utbildningsplatserna och 1000 nya platser. 3.5 Universitet och högskolor Regeringen aviserar i budgetpropositionen att de överväger att avskaffa den s.k. 25:4-regeln. Regeln innebär att den som är och har arbetat samt har kunskaper i svenska och engelska har grundläggande behörighet till högskolan. Regeringen vill ersätta regeln med en bedömning av den sökandes reella kompetens. vänder sig mot ett avskaffande av 25:4-regeln, eftersom den främjar breddad rekrytering. Vi är positiva till att system utvecklas för att man ska kunna bedöma sökandes kompetens. Det ena utesluter inte det andra. Det behövs fler vägar in i högskolan, inte färre. anser därför att för regeringen ska tillkännage som sin mening att 25:4-regeln ska finnas kvar. 3.5.2Studenternas övergång mellan studier och arbete Vi vill kraftigt förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna och att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare, och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. Anslag 25:70 rymmer därför en satsning om 2007 och 2008 och 2009 för att lärosätena ska utveckla sin verksamhet för att stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Medlen placeras i detta anslag för att sedan fördelas ut till respektive lärosäte. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden. Men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Högskolorna har för lite pengar för att på allvar kunna hjälpa studenterna med övergången från studier till arbetsliv. Exempelvis finns det vid ett Career Center med två personer som ska hjälpa 37 000 studenter. Det är förstås alldeles otillräckligt. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfara hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. vill därför införa ett övergripande mål om minst tio veckors praktik för alla högskoleutbildningar som omfattar . Denna praktik ska inte vara obligatorisk, men det ska vara en rättighet för studenter som så vill. Lärosätena ska vara skyldiga att anordna en kvalitativ och utvecklande praktik åt alla studenter som vill ha praktik. Målet sätts och ska vara uppfyllt . Lärosätena ska ha stor frihet att avgöra hur praktiken ska utformas och hur den ska inlemmas i utbildningen. Praktiken ska dock ske i form av kurser som ger poäng och som berättigar till studiemedel. Det är enormt viktigt att praktikplatserna håller hög kvalitet. Lärosätena kommer att tilldelas medel för praktiken och förutsätts använda en del av pengarna för att ge handledare viss utbildning. får ansvar för att göra en övergripande utformning av systemet samt följa och utvärdera praktikverksamheten bland annat ur kvalitetshänseende. ökar för detta ändamål anslag 25:70 med 2007, och 2009. Medlen ska fördelas till lärosätena för arbetet med praktikplatser inom högskoleprogrammen. Målet ska vara uppnått 2012 och då kommer att fördelas för detta ändamål. tilldelas , anslag 25:73, för att utarbeta ett system för vårt förslag med tio veckors praktik på alla högskoleutbildningar och börja arbetet med detta. Regeringen har fördelat en forskningssatsning om , och på de olika lärosätena. har man valt att avskaffa forskningsprogram Forska och väx. Forskning och produktutveckling i små företag är grundläggande för att utveckla svenskt näringsliv, skapa nya jobb och nya företag. Genom programmet Forska och väx har mindre företag kunnat söka medel för att forska och utveckla nya produkter. Forska och väx har sedan programmet startade varit mycket framgångsrikt och eftertraktat. Regeringen väljer nu i sin budgetproposition att avskaffa programmet, vilket tyder på bristande insikt i de små företagens behov. står inte bakom regeringens forskningssatsning. Det är angeläget att lärosätena får större forskningsresurser. Därför avsatte vi inom ramen för samarbetet med den förra regeringen . prioriterar vi att fortsätta stimulera forskning och utveckling i svenska småföretag och anslår därför mer till Forska och väx (anslag 38:2). Eftersom regeringen inte tydliggör hur de fördelats på de olika lärosätena har vi inte möjlighet att redovisa hur mycket som ska dras från respektive anslag. I stället minskar vi anslag 25:70 med . Anslaget ska sedan kompenseras proportionerligt från lärosätena.