mot · GT02Fi11 · 2006-05-02 00:00:00 — Statistik över den senaste tioårsperioden visar också att hushåll bestående av ensamstående med barn, vilka till består av kvinnor, endast ökat sin inkomst medan sammanboendes inkomstnivå ökat . Ensamstående kvinnor utan barn, s.k. singelhushåll, har ökat dramatiskt och utgör av hushåll. Undersökningar visar att kvinnor som lever i singelhushåll har betydligt sämre ekonomi än män i samma situation. Att leva som som kvinna kan vara dyrare än att leva sammanboende 8 Lika lön för likvärdigt arbete är en viktig princip. Därför ska den som blivit lönediskriminerad på grund av kön kunna få rätt i en opartisk domstol. De böter som döms ut ska både svida i skinnet på den som diskriminerat och vara en faktisk kompensation till den som drabbats. vill införa en form av företagsbot för diskrimineringsbrott, på samma sätt som redan finns för exempelvis miljöbrott. Storleken på boten ska stå i proportion till företagets storlek. Vi vill också avskaffa den partssammansatta Arbetsdomstolen och ge kvinnor som diskriminerats rätt att driva sina fall i en riktig domstol. Kvinnors makt över ekonomiska resurser och näringslivet ska öka. Vi vill göra det möjligt för, och stimulera, fler kvinnor att starta och driva företag samt att inneha viktiga ledande positioner i företagsledningar och styrelser. Inte minst de offentliga verksamheterna ska vara föredömen när det gäller att öppna både för företagande och fler kvinnor i ledande positioner. Genom en breddad arbetsmarknad, att fler kvinnor finns i traditionellt manliga yrken (och vice versa), och ett ökat företagande stärks även möjligheten till högre löner för kvinnor. 8.1.1Satsning på jämställd hälso- och sjukvård Hälso- och sjukvården har präglats av ojämlikheten mellan kvinnor och män. Forskning har i övervägande grad skett på mäns kroppar och med större fokus på manliga sjukdomar. Det innebär att läkemedel och i vissa fall även behandlingar är bättre anpassade efter mäns fysiska förutsättningar än efter kvinnors. Det leder bl.a. till att kvinnor drabbas av betydligt mer omfattande biverkningar än män och att resultatet riskerar att bli sämre. har behovet av en mer jämställd forskning diskuterats och resulterat i beslut och åtgärder. Det återstår dock mycket att göra innan läkemedel är lika väl utprovade mot kvinnors fysiologiska förutsättningar som mot mäns. Ett område där jämställdhetsarbetet är mer komplicerat och inte varit föremål för samma debatt är bemötandet. visar att det finns påvisbara skillnader i hur män och kvinnor behandlas i vården. Dessa skillnader medför hälsorisker både för kvinnor och för män. Det har uppmärksammats att kvinnor i allmänhet får billigare mediciner än män. Liknande rön gäller för hjärtsjukvården. Men det finns också motstridiga tendenser. Exempelvis tycks kvinnors problem i högre grad leda till läkemedelsförskrivning än mäns. Medan kvinnor står för mer än dubbelt så hög konsumtion av psykofarmaka som män kan det konstateras att män begår självmord i dubbelt så hög utsträckning som kvinnor. Detta och andra exempel avspeglar både skillnader i mäns och kvinnors förhållningssätt till vården och vårdpersonalens attityder och förutfattade meningar inför kvinnor respektive män. Läkemedelsreklamen bidrar till att forma dessa attityder och en undersökning visar att traditionella könsroller präglar dess innehåll. Män framställs som aktiva och förvärvsarbetande. Kvinnor framställs som känsliga och deprimerade. Båda dessa bilder riskerar att medföra felbehandlingar. Än allvarligare är att det i läkarutbildningen förekommer schabloniserade bilder av kvinnor och män, eller att kurser som rör mäns sexualitet är obligatoriska, medan de som rör kvinnors sexualitet är tillvalskurser. Medicinska åtgärder måste beslutas utifrån en opartisk bedömning av individernas hälsotillstånd. Därför är sådana förutfattade meningar både bland patienter och personal något som leder till ett sämre vårdresultat för båda könen än vad som annars skulle bli fallet. Därför är det viktigt att förstärka arbetet med ett opartiskt bemötande i vården. föreslår för att stimulera arbetet med en jämställd och jämlik vård. Merparten av dessa medel bör användas för försöks- och utbildningsverksamhet på vårdens arbetsplatser kring jämställt och jämlikt bemötande. 8.2Integritet rätten till privatliv tror på ett öppet och demokratiskt samhälle, ett samhälle där människor kan känna sig trygga. Rätten till personlig integritet, vars och ens möjlighet att styra över sina egna tankar, sin egen kropp och uppgifterna kring sin person, är ett grundläggande fundament i det öppna och demokratiska samhälle som arbetar för. Hoten mot det öppna, demokratiska och trygga samhället är många och tar varierande uttryck. De farligaste hoten är de som inte är uppenbara, just eftersom de smyger sig på och är svåra att bedöma, bemöta och kanske t.o.m. svåra att upptäcka. När ett land skakas i grunden av exempelvis en terrorattack är det som allra viktigast att ha en tydlig gemensam värdegrund att falla tillbaka på. menar att skyddet av den personliga integriteten har en central plats i den värdegrund vi står för. Polisen måste ges tillräckliga medel för att kunna uppfylla sin del i att säkra medborgarnas trygghet. Det är vid användandet av hemliga tvångsmedel och andra medel polisen behöver för sin verksamhet mycket viktigt att hänsyn tas till den personliga integriteten och det ingrepp däri som exempelvis buggning innebär. En av de grövsta integritetskränkningarna en människa kan utsättas för är dock att bli utsatt för brott mot sin person eller egendom. Vi måste ta ett helhetsgrepp på problemen kring den personliga integriteten. Det finns inte någon enhetlig definition av begreppet personlig integritet i svensk lagstiftning. Det behövs en generellt tillämplig bestämmelse till skydd för den personliga integriteten, definierad och uttryckt i grundlagen. En sådan reglering kommer att bli värdefull när det ropas på hårdare tag eller snabba lagstiftningsprocesser. Problemen ligger i att det finns hot mot den personliga integriteten från många olika håll men inte någon samlad motvikt. Vi måste fastställa att vi värderar vår integritet och de värden som den representerar och lyfta fram hoten i ljuset, visa på att det finns hot och vad de innebär, ta ett samlat grepp på problematiken i lagstiftningen. 8.3Lika rätt oavsett ursprung vill ha ett som är öppet mot omvärlden, som ser positivt på den utveckling som sker i en alltmer global värld, och som gör det bästa för att tillvarata de möjligheter som en internationell värld ger. ska vara ett land fullt av möjligheter. Visionen för migrationspolitik är ett öppet samhälle där människor i högre utsträckning kan välja var de vill bo och skapa sin framtid. Att människor kan förflytta sig fritt över gränser för att arbeta eller utbilda sig är en väg till ökat välstånd. För dem som tvingas fly sina hemländer på grund av politiskt förtryck eller andra hot mot liv och frihet ska vara en välkomnande tillflykt. Tyvärr är den nuvarande asylpolitiken inte något att vara stolt över. Människor får vänta på besked om uppehållstillstånd, asylsökande barn drabbas av apati och flera exempel finns på hur skickat tillbaka människor till länder där de utsatts för tortyr. vill se ett asylsystem som präglas av värme och medmänsklighet. Människor som söker asyl ska inte behöva vänta mer än 6 månader på besked om de får stanna eller inte. man väntar på asyl ska kontakter med medmänniskor i etableras som språkstudier och arbete ska vara den huvudsakliga sysselsättningen. infördes en ny utlänningslag och gick i graven. Detta välkomnar och vår förhoppning är en ny, rättssäker asylprocess med individen i centrum. vill även öka möjligheterna för människor från andra länder att komma till för att arbeta eller starta företag. är det näst intill omöjligt. Vi vill därför öppna även för människor som inte kommer från EU/EES-länderna så att de kan komma hit och söka arbete eller starta eget. Det betyder att människor som har boende och försörjning ordnat i 3månader kan komma hit och söka arbete, starta företag och bidra till ett växande . betraktar inte våra grannar i eller övriga världen som objudna gäster, till skillnad från den socialdemokratiska regeringen som ville införa övergångsregler för de nya EU-medlemmarna 2004. ser människor som resurser och kompetenser, som vi behöver, och som måste tas till vara. Det kommer vi att behöva, inte minst när allt färre ska försörja alltfler. Att människor från olika delar av världen har kommit till vårt land har lämnat ovärderliga bidrag till vårt samhälles sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. vill ha en politik för öppenhet och integration så att den dåligt fungerande integrationspolitiken kan brytas, som alla de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. Arbete är nyckeln till integration. När människor har ett arbete kan de ta makten över sina egna liv. fungerar dock integrationen dåligt i . Trots att vi är ett land som har integrationsminister, integrationsverk och som satsar stora pengar på olika integrationsprojekt består klyftorna mellan nya och gamla svenskar. Invandrare diskrimineras på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden och i samhället i stort enligt flera undersökningar. Det är ett mänskligt resursslöseri som är oacceptabelt. För att komma åt diskrimineringen vill ha en tuffare diskrimineringslagstiftning som ger kännbara straff åt den som diskriminerar. Vi vill också lägga ned Arbetsdomstolen och ta bort parternas inflytande, den arbetsrättsliga kompetensen flyttas till allmän domstol. I Arbetsdomstolen kan parterna förhandla bort individens rättigheter framför andra vinster som fackförbund och arbetsgivare kommer överens om. Individens rättssäkerhet måste stärkas, och det måste bli möjligt för den enskilde att vinna i diskrimineringsmål. vill se ett ökat fokus på arbete för människor som kommer hit . Asylsökande som fått permanent uppehållstillstånd ska få ta del av alliansens förslag om nystartsjobb , något som underlättar inträdet på arbetsmarknaden. Vi vill också att ideella organisationer och vanliga medborgare ska ta ett större ansvar för integrationen. Integration nås bäst genom möten mellan människor, på arbetet och i vardagen, inte genom byråkrati. Därför vill vi lägga ned . Språket spelar också en viktig roll för integrationen. Sfi-undervisningen måste förbättras, individanpassas och eleverna ska själva kunna välja utbildare. Svenskundervisningen ska även varvas med praktik och arbete. 8.4En rättvisare och säkrare värld är möjlig Biståndet är ett av de viktigaste instrumenten för att bekämpa fattigdomen och därmed också bidra till en säkrare och mer demokratisk värld för alla. har en hög ambition vad gäller svenskt bistånd och når målet om att biståndet ska motsvara av BNI 2007. menar att fattigdomsbekämpningen måste organiseras på ett långt bredare sätt än . Framför allt måste frågor som demokrati, handel, miljö, fred och säkerhet ges ökad uppmärksamhet. som nivån på det totala utvecklingsbiståndet i världen höjs måste det också ske en kraftig förbättring av kvaliteten och arbetsformerna inom biståndet. För att detta ska vara möjligt behövs tydligare målstyrning och bättre resultatmått. Men därtill behövs också en långt bättre samordning av givarnas insatser. Den gemensamma politik på biståndsområdet som överenskommits mellan , medlemsstaterna i rådet och är ett steg i rätt riktning. En huvudmålsättning i den nya Development Policy Statement är just att sträva efter bättre harmonisering av givarnas insatser. avsätter även särskilda resurser för miljöbistånd. En hållbar utveckling förutsätter att de tre dimensionerna ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet ges utrymme och inte prioriteras bort av kortsiktiga ekonomiska intressen. En viktig förutsättning för välståndsutveckling, såväl i utvecklingsländer som i i-länder, är att den sker långsiktigt och hållbart. vill lyfta fram miljöfrågorna och energifrågorna i utvecklings- och biståndspolitiken. Miljöproblemen i utvecklingsländerna har inte bara med föroreningar och avfall från industrier att göra. För de fattiga på landsbygden är tillgången till naturresurser av olika slag av avgörande betydelse. Skogsförstöring, jorderosion och brist på rent vatten utgör växande problem för hundratals miljoner fattiga i , och . Dessa människor lever normalt utanför penningekonomin och är helt beroende av vad självhushållet avkastar. menar att investeringar i naturkapital, såsom skogsplanteringar, jordförbättringsprogram samt program för bättre vattenhushållning är viktiga metoder som skulle förbättra livssituationen för många fattiga på landsbygden. betonar också vikten av att riktade insatser för kvinnor görs. I många av tredje världens länder är det kvinnor som bär upp civilsamhället. Detta gör att kvinnor ofta är nyckeln till en hållbar utveckling. I krigs- och konfliktsituationer är det också ofta kvinnorna som upprätthåller de vitala samhällsfunktionerna som de löper störst risk att utsättas för våld och andra övergrepp. Stora insatser behövs för att skydda kvinnor mot våld och övergrepp i såväl fredstid som krigstid. Säkerhetspolitik har fått en helt ny innebörd. Under det stod det militära hotet i fokus. utgör internationell terrorism, spridningen av massförstörelsevapen, liksom regionala konflikter, organiserad kriminalitet och globala epidemier hot mot såväl u-land som i-land. Även miljöhot såsom brist på vatten och olja samt klimatförändringar måste inkluderas i ett vidare säkerhetsbegrepp. har globaliseringen suddat ut betydelsen av uppdelningen i nationella och internationella hot. Grunden för den svenska säkerhetspolitiken är uppgiften att värna frihet och suveränitet samt att skydda samhälle och befolkning. Säkerhetspolitiken ska ge den svenska utrikespolitiken goda förutsättningar att hävda sitt engagemang för frihet, utveckling, demokrati och fred. behöver en framåtblickande säkerhets- och försvarspolitik där grundläggande nationella intressen tillvaratas. Försvarspolitiken ska grundas på en politik som främjar den svenska befolkningens trygghet både på kort och på lång sikt. säkerhet är beroende av säkra och stabila länder, främst i vår geografiska närhet, men även längre bort. Internationellt samarbete är därför viktigt för bevarandet av fred och säkerhet. förordar en högre ambitionsnivå från sida när det gäller långsiktiga internationella insatser. Svenskt försvar bör klara av att leda och delta i två insatser av bataljonsstorlek, samt några mindre insatser i fredsbevarande operationer. Mot bakgrund av detta, samt ambitionen att kunna bidra till , krävs prioriteringar samstämmiga med våra utrikespolitiska mål. bör ha förmågan att sätta upp en egen stridsgrupp. menar att biståndsmedel bör kunna användas för internationella insatser som gränsar mellan civilt och militärt. Dagens uppdelning är alltför stel, vilket skapar problem i användandet. En mer flexibel användning av medel skulle bidra till bättre möjligheter att skapa en fredligare, tryggare och säkrare värld. Exempel på användningsområden är polisutbildningar och uppbyggandet av rättsväsenden. Försvarets internationella verksamhet behövs för att skapa ordning i kaoset och för att civila insatser ska kunna påbörjas. Trots att den svenska ambitionen att delta i internationella insatser är hög och efterfrågan på svenskt deltagande likaså, saknas fortfarande en strategi för hur ska delta och vilka insatser som bör prioriteras. verkar för en nationell strategi för de svenska missionerna som tydligt anger de politiska målen och skapar förutsättningar för ett mer effektivt resursutnyttjande. Det är nödvändigt för att våra begränsade resurser till de internationella insatserna ska kunna resultera i bästa möjliga hjälp till så många som möjligt. 9.1Mål för de offentliga finanserna Finanspolitiken måste bedrivas på ett sätt som säkerställer att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig. Bara då kan framtidens välfärd säkras. Statsfinansernas saldo varierar naturligt i samband med konjunktursvängningar eftersom minskad sysselsättning och lägre överskott i företagssektorn leder till lägre skatteintäkter och högre kostnader för olika bidrag och åtgärdsprogram. Dessa s.k. automatiska stabilisatorer har den fördelen, i förhållande till en aktiv kontracyklisk finanspolitik, att de inträder . Statsfinanserna måste dock ha en sådan styrka att budgetöverskott råder i högkonjunktur och utan att budgetunderskott behöver inträda vid en normal konjunkturell nedgång. Den aktuella målsättningen för de offentliga finanserna, dvs. både stat, kommun och ålderspensionssystemet, innebär ett överskottsmål på över en konjunkturcykel. Överskotten i den offentliga sektorn ligger främst i ålderspensionssystemet. Då pensionssystemet är självständigt och då kommunsektorn måste ges stabila planeringsförutsättningar är det bara det finansiella sparandet i statsfinanserna som kan användas för att upprätthålla ett strukturellt sparande i den offentliga sektorn som helhet. eftersträvar därför balans i statens finansiella sparande. För att uppnå våra mål måste statsfinanserna stärkas och budgetprocessen stramas upp. Med budgetalternativ förstärks sparandet i offentlig sektor med respektive jämfört med regeringens. Vårt mål är också att den offentliga sektorns bruttoskuld ska sänkas, vilket möjliggör stabila skattesatser på en lägre nivå än . En lämplig skuldnivå medger en tillräcklig säkerhetsmarginal för att klara en betydande konjunkturell försvagning av de offentliga finanserna. Skuldsättningen bör även vara förenlig med hur de offentliga inkomsterna och utgifterna påverkas av den demografiska utvecklingen. har arbetsföra befolkning minskat med 250000 personer. föreslår att en avgift på per expeditionstillfälle införs vid uthämtning av receptbelagda produkter på apotek. Expeditionsavgiften är densamma oavsett antalet uthämtade produkter och antalet expedierade recept vid ett expeditionstillfälle. Höjda avgifter är en finansieringskälla, men skapar också incitament att se över eventuell över- och felmedicinering av patienter som kan uppstå när flera läkare ordinerar läkemedel för en och samma patient. Förslaget innebär en besparing på . 9.1.2Finansiella effekten av framtida beteendeförändring vill tydliggöra arbetslinjen. vill därför slå samman arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen till en gemensam arbetslivsförsäkring. Ett syfte med reformen är att det ska bli mer förmånligt att gå tillbaka till arbete. Det är också viktigt att socialförsäkringarna förändras så att det stimulerar till nyföretagande och företagande. Då vi inte kan tillgodoräkna oss några finansiella effekter av framtida beteendeförändringar i vårt budgetförslag inför vi en andra karensdag (dag 2) . I kommande budgetförslag kommer vi att utvärdera resultatet av de regelförändringar och kontrollåtgärder som införts på sjukförsäkringsområdet. Då kommer vi också att ta ställning till behovet av att införa karensdagen eller andra förändringar i sjukförsäkringen. Förslaget innebär en besparing på 2008. 10.1Sparande i offentlig sektor finansiella sparande i offentlig sektor (miljarder kronor) 9 Regeringens finansiella sparande i % av BNP Samlad effekt av förslag finansiella sparande i procent av BNP 10.2Samlad effekt av anslag relativt regeringen Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförs. Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 10.3Centerpartiets utgifter och budgeteringsmarginal jämfört med regeringens UO 1 I huvudsak besparingar på . läggs besparingen som anslagssparande på . UO 2 Myndighetsbesparingar. UO 3 Myndighetsbesparingar. UO 4 Ökade anslag till Polisväsendet, Domstolsväsendet, Kriminalvården och kvinnojourer. UO 6 Ökade anslag till försvaret, Alliansöverenskommelse. UO 7 Vi når målet om en procents bistånd 2007. Vi avsätter 300miljoner kronor 2007 och 2008 av biståndsanslagen för miljöbistånd. UO 8 Nedläggning av . UO 9 Satsningar på vårdgaranti, tandvård, Fritt val-reform, psykiatri, jämställd vård, rehabilitering, och folkhälsopolitiskt arbete. Vi flyttar regeringens äldresatsning till kommunerna. UO 10 Förändrad beräkningsgrund för sjukpenninggrundande inkomst, nej till höjt tak i sjukförsäkringen, reformerad trafikförsäkring, nya regler för pensionsavsättningar för gruppen förtidspensionerade, ökad kontroll i sjukförsäkringen. UO 11Höjd garantipension. UO 12Höjt tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen till per dag. Historiskt beräknad SGI för föräldrapenning. Förbättrade villkor för företagare i föräldraförsäkringen. UO 13 Ökad egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, skärpt arbetsvillkor, slopat studerandevillkor och förändringar i a-kassans ersättning. Satsningar på fler lönebidragsplatser och höjt lönebidrag, privata arbetsförmedlingar och akademikerpraktik. UO 14 Myndighetsbesparingar. UO 15Höjt studiemedel med /mån. Avskaffat fribelopp på studielånet. Nej till fler högskoleplatser och avskaffade rekryteringsbidrag. Satsningar på kvalitetsinstitut, program för barns förbättrade psykiska och fysiska hälsa, 500miljoner kronor till läsa-räkna-skriva-garanti, fler , lärlingsprogram på gymnasiet, 20072008 för kvalitetshöjande insatser i högskolan, till forskning 20072008. Specialdestinerade bidrag för utbildning av vuxna, maxtaxa, personalförstärkning i förskola, skola samt fritis görs om till generella bidrag och flyttas till UO 25. UO 17Ökade resurser till ung kultur, länsteatrarna, fria teatergrupper, Nej till regeringens sysselsättningsåtgärder på kulturområdet. Minskade anslag till fri entré på museer och Forum för levande historia. UO 18 Minskade bostadsbidrag, avskaffade investerings- och räntebidrag. Nej till regeringens satsning på kompetensförsörjning. för individuell mätning av värme och vatten. UO 19Ökade anslag till regionalt utvecklingsarbete. Sammanslagning av , och . UO av Klimatmiljarden läggs på FUD. UO 22Ökade anslag till väghållning och rikstrafiken. Besparingar på administration i och . UO 23Ökade anslag till skogsbruket. Ökade anslag till LBU. Ökade forskningsanslag till skogssektorn. UO till affärsrådgivning samt forskning kring kvinnors företagande. Nej till regeringens företagssatsning. UO 25Kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, nej till höjt tak i sjukförsäkringen, ny utformning av a-kassa m.m. till äldreomsorg. Specialdestinerade bidrag för utbildning av vuxna, maxtaxa, personalförstärkning i förskola, skola samt fritis görs om till generella bidrag och flyttas till UO 25 från UO 16. Största minskningen av anslagen beror dock på den positiva effekten av inkomstskattereform. Regeringens äldresatsning flyttas från UO 9 till UO 25. UO 26Lägre räntor till följd av försäljning av statlig egendom och statliga företag. Förslag om förlängd momsinbetalningsperiod för företag som kostar ca . 12.1Förslag till förändrade skatter, periodiserade siffror statlig del Jobbavdrag, inklusive äldre Endast avdrag mot skatt resor/dubbelt boende Reseavdrag (2006) respektive per mil (2007) Fribelopp i periodiseringsfonder () Borttagen skatt, handelsgödsel & bekämpningsmedel Sänkt moms transport i skidliftar till Ökad skattenedsättning el i vissa kommuner, /kWh Slopad arbetsgivaravgifter (exkl. p-avg) för äldre Miljöinvesteringar ska ge oförändrat taxeringsvärde Sänkt fastighetsskatt småhus + tak tomtvärde Höjd reavinstskatt () och uppskovsavdrag ()