mot · GU02N330 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll i energipolitiken. är ett stort och dominerande statligt företag inom el- och vattenförsörjningen. I ett europeiskt perspektiv är man en av de fyra största elproducenterna. Företaget arbetar över ett mycket brett fält som omfattar allt från produktion, distribution, handel finansiellt och fysiskt på öppen marknad, försäljning till forskning och utveckling. har cirka 35 000 anställda och verkar i och i . Särskilt engagemang finns i , och . Företaget är uppdelat i 14 så kallade affärsenheter. En viktig del i företaget är en omfattande satsning på utvecklingsfrågorna, där fossila bränslen, kretsloppstänkandet, minikraftvärme, solenergi, vattenkraft, vindkraft och vågkraft står på dagordningen. Att detta arbete utvecklas är ett viktigt ägar- och samhällsintresse från statsmaktens sida. Vattenfallskoncernens totala produktionskapacitet uppgick till 32 500 MW el och 16 000 MW värme. Elproduktionen kom från kärnkraft, från vattenkraft, från fossilkraft och från vindkraft. Kärnkraften och vattenkraften är de två totalt dominerande produktionssätten inom företaget. Ekonomiskt är utveckling positiv. Rörelseresultatet ökade och stannade på . Förklaringarna, som anges från sida, är framför allt förbättringar inom den tyska elproduktions- och värmeverksamheten. De högre elpriserna och en högre resultatandel från det danska företaget /S menar man inte har påverkat resultatet positivt mot bakgrund av lägre vattenkraftsproduktion, högre skatter samt försämringar inom elförsäljningen. Från konsumentperspektivet kan vi dock konstatera att elpriserna ökat med i storleksordningen sedan elmarknaden avreglerades 1996. På den svenska elmarknaden har vi tre stora aktörer. Situationen kan liknas vid ett så kallat oligopol. är en av aktörerna. Framför allt är det systematiska uppköp av företag som lett fram till denna situation. har 4050 så kallade strukturaffärer genomförts av de tre dominanterna på den svenska marknaden. Såväl E.ON, Fortum som noterar alla mycket stora vinster som elpriserna påtagligt har ökat. Vi kan också konstatera att samma utveckling sker i , där stora europeiska kraftföretag förbereder uppköp. Kassakistorna är välfyllda av rekordvinster. Prognosen är att på den europeiska nivån kommer vi att ha 67 stora aktörer. knyts de olika ländernas elmarknader ihop genom kabelbyggen. Elpriserna jämnas på detta sätt ut. Men det öppnar också för att den som säljer el enklare kan exportera till den som betalar högst pris. Risken är stor för att dominerande företag på elmarknaden kan missbruka sin ställning. Den tidigare socialdemokratiska regeringen noterade denna utveckling mot bakgrund av prisökningarna på el. Därför fattades beslut om att gå vidare med bland annat följande åtgärder: Begränsa elbolagens möjligheter att teckna dyra tillsvidareavtal samt underlätta för nya aktörer att komma in på elmarknaden. Undersöka möjligheterna att dela upp elbörsen i två marknader med två olika prisbildningar där den dyrare el som produceras med fossila bränslen endast slår igenom på den ena marknaden, och inte som på hela elpriset. Analysera hur industrikunder enklare ska erhålla långa avtal (). Analysera hur fakturorna till hushållen kan förbättras. Framför allt vill vi peka på vikten av att basnäringar inom gruv-, stål- och pappersindustrin har en säker och långsiktig elförsörjning. Här handlar det dels om att garantera den långsiktiga tillgången på el, dels att via långsiktiga avtal garantera en rimlig och i förhållande till omvärlden konkurrenskraftig prisbild. Den tunga exportindustrin inom basnäringarna står för en viktig andel av landets totala exportinkomster och får därför inte riskeras när det gäller elförsörjningen. Det är i bland annat detta perspektiv som som framtida aktör på elmarknaden ska betraktas. kan vara en stabiliserande faktor på den nordiska elmarknaden. Företaget kan genom sin starka ställning bidra till ordentliga forsknings- och utvecklingsinsatser, men måste också i sin prispolitik ta samhällsansvar. Det är viktigt att även framöver får tydliga direktiv att bjuda spets mot sina konkurrenter och därmed bidra till bättre elpriser. får som statligt företag aldrig uppfattas vara en aktör i en oligopolliknande situation där man inte har andra intressen än övriga privatägda företag. Vi bör i ännu större utsträckning använda oss av kraften i det statliga ägandet. Det gäller således att hitta nya verktyg som gör att de stora vinster som noteras hos de tre dominanterna på elmarknaden kommer till samhällsnytta. De måste komma såväl konsumenter som industri till del. För vår del är syftet att åstadkomma en långsiktighet i samhällsplaneringen på detta område. Dels måste fokus även i fortsättningen sättas på att åstadkomma långsiktigt konkurrenskraftiga priser, dels förbättrad och ny produktionskapacitet.