mot · GU02Ub333 · 2006-10-30 00:00:00 — beslutar om ändring i 3 kap. 1113 §§ studiestödslagen (1999:1395) enligt vad som anförs i motionen. godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 150 . anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av i motionen redovisad uppställning. Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Kunskap är en demokratisk rättighet och högskoleutbildning måste därför vara tillgänglig för alla. För är det en viktig målsättning att bredda rekryteringen till högskolan. En av de viktigaste åtgärderna för att minska den sociala snedrekryteringen är att skapa ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet. hade ett relativt generöst studiestöd, som dessutom genomgick kontinuerliga förbättringar. Detta hade positiva effekter och innebar att den sociala snedrekryteringen vid högskolan minskade. Denna utveckling har brutits eftersom studiemedlen har förlorat i värde och inte längre täcker studenters levnadsomkostnader. Enligt beräkningar som har utförts av () så har den som studerar med studiemedel lägre köpkraft, i förhållande till konsumentprisindex, än en student med studiemedel . för privatekonomi har visat att studenter har fått en standardsänkning med inte minst beroende på ökade boendekostnader. I Social rapport konstaterar att antalet fattiga studerande har ökat från en sjundedel till en femtedel . Siffrorna visar på ett akut behov av en förstärkning av studenters ekonomi. I den ekonomiska vårpropositionen höjdes studiemedlen visserligen med 300kr/månad vilket givetvis var positivt, men långt ifrån krav, som var en höjning på /månad. Vi står fortfarande fast vid detta krav och föreslår därför att studiemedlen ska höjas med ytterligare 1200kr/månad . Enligt beräknas en sådan reform kosta under anslag 25:2. Till följd av de föreslagna regeländringarna ökar låneutbetalningarna till studerande med generellt och prioriterat bidrag med , vilket redovisas i motion 2006/07:Fi245. Även anslag 25:3 ökas med . Genom vårt förslag till höjning av studiemedlen kan vi lösa en akut situation, men det finns en rad problem med dagens studiemedelssystem som återstår att lösa. Vi har därför för avsikt att se över och återkomma om vilka ytterligare åtgärder som behövs för att förbättra studerandes ekonomiska och sociala situation. Det handlar exempelvis om att höja bidragsdelen i studiemedlen för att ge studerande en möjlighet att påverka sin skuldsättning och den framtida återbetalningen av studiemedlen. Ett annat problem, som är upphov till dagens situation, är att studiemedlen förlorar i värde och att de därför behöver indexregleras på något annat sätt än genom att knytas till prisbasbeloppet. Dessutom är det sociala skyddsnätet för studerande dåligt utvecklat. För att höja studiemedlet föreslår följande lagändringar i 3kap. studiestödslagen (1999:1395): Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör a)4,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, a)5,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b)3,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och b)3,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid c)2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Om inte något annat följer av 13 § får studiebidrag lämnas med ett belopp som för som den studerande har rätt till studiemedel utgör a)1,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b)1,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)0,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. a)1,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b)1,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)0,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med a) av prisbsbeloppet vid studier på heltid, b)2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)1,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. a)4,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, b)3,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och c)2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Regeringen föreslår att statens stöd till vuxenutbildningen ska minskas med 600000tkr . Detta skulle medföra att antalet studiestödstagare minskar och att kostnaderna under anslag 25:2 blir 244000tkr lägre. Med anledning av att vi i motion Utgiftsområde 16 (2006/07:Ub334) avvisar regeringens förslag till nedskärningar inom vuxenutbildningen tillför vi anslag 25:2 Studiemedel 244000tkr. Det svenska utbildningssystemet har kännetecknats av synsättet att utbildning är en rättighet och en viktig förutsättning för att utveckla ett demokratiskt samhälle. Utbildningspolitiken har därför innehållit betydande kompensatoriska åtgärder, exempelvis av ekonomisk art, för att ge alla lika tillgång till utbildning oavsett bakgrund, ekonomiska förutsättningar och liknande. Det är mot den bakgrunden studiestödssystemet ska ses. En ganska ny studiestödsform är rekryteringsbidraget, som infördes . Detta bidrag kan erhållas av den som har fyllt , är arbetslös, riskerar arbetslöshet eller är funktionshindrad samt har en kort tidigare utbildning. Bidraget är tänkt att utgöra ett incitament till fortsatta studier. Regeringen föreslår nu att detta bidrag avskaffas med motiveringen: Det är inte rättvist att personer som är och har gjort sitt inträde på arbetsmarknaden ska gynnas i studiestödssystemet. Med detta tar regeringen ett kraftigt avsteg från principen om allas rätt till utbildning. Att regeringen med i spetsen har ett ont öga till arbetslösa har varit känt , men att de även har en negativ inställning till att funktionshindrade ges förutsättningar att skaffa en utbildning är ett nytt inslag i deras politik. anser att rekryteringsbidraget är viktigt för att höja utbildningsnivån för dem med kortast utbildning, och därmed störst behov, och föreslår att rekryteringsbidraget bibehålls. Vi tillför därför anslag 25:4 Rekryteringsbidrag 1518000tkr.