mot · GU02Ju372 · 2006-10-31 00:00:00 — Ett effektivare och mer rättvist polisväsende5 Effektivisering frigör viktiga resurser5 Ett polisväsende fritt från diskriminering6 Satsning för ökad förmåga att bekämpa diskriminering, hatbrott och ett förbättrat jämställdhetsarbete10 De allmänna domstolarna skall lösa alla diskrimineringstvister11 Vård och behandling för de som dömts för våld eller hot mot nära anhörig12 Vård av dömda för sexualbrott12 (Brå)13 Rättsväsendets myndigheter utgör ett av fundamenten för vår stat. Utan fungerande polis, åklagare, domstolar och kriminalvård finns ingen rättsäkerhet, trygghet eller ordning, ända till dess vi når ett samhälle utan konflikter och brottslighet. Vägen dit är lång. För att rättsväsendet skall kunna möta såväl enskilda personers som företags och det allmännas behov, förutsätts att det finns tillräckliga resurser, kompetent personal och ett förtroende för rättsväsendets myndigheter hos allmänheten. I denna motion presenteras ett antal åtgärder som kan vidtas för att rättsväsendet bättre skall kunna möta såväl enskildas som företags och det allmännas behov och för att skapa ett långsiktigt mer hållbart samhälle. föreslår effektiviseringar inom polisväsendet som medför att nästan 500 årsarbetskrafter tillkommer och resurstillskott till för strategisk kompetensförstärkning rörande miljöbrott, hatbrott, sexualbrott och mäns våld mot kvinnor, inom dessa myndigheter. Denna kompetensutveckling skall även ske hos domstolarna. Antalet domstolar har minskat drastiskt som viktiga strukturella förändringar skett bland dem. Vi vill påskynda utvecklingsarbetet och föreslår att det skapas ett för allmänheten kostnadsfritt tillgängligt rättsinformationssystem, där all gällande författning, liksom förarbeten och praxis, återfinns. På så sätt kompenseras i viss mån det minskade antalet domstolar. Vi vill förbättra den fysiska tillgängligheten för funktionshindrade. Dessutom överförs till de allmänna domstolarna de mål som handläggs av Arbetsdomstolen som rör otillåten diskriminering inom arbetslivet. har under den senaste mandatperioden genomfört väsentliga förbättringar och resursförstärkningar av Kriminalvården. Vi går vidare och föreslår att medel anslås för att säkra kompetens hos de anställda inom myndigheten och för att kunna ge alla som dömts för sexualbrott samt våld mot nära anhöriga, behövlig vård. Rättshjälpssystemet har ett gott syfte men har kommit att bli alltmer urholkat. Resurser tillförs därför för att kunna ge såväl småföretagare som enskilda kulturutövare rättshjälp, liksom för att förbättra möjligheten för enskilda att få hjälp. Därigenom ökar tillgången till domstolarna och rättsskipningen ytterligare. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning: förslag, avvikelse från regeringens förslag, mnkr tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att genomföra effektiviseringsförslag för att kunna frigöra resurser inom polisorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överföra ansvaret för personskyddsverksamheten till polisorganisationen från Säkerhetspolisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inom polisorganisationen inte använda resurser för hemlig övervakning, såsom exempelvis hemlig rumsavlyssning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förtydliga när polisen kan ta betalt för att övervaka idrotts- och musikevenemang m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inom polisen prioritera arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillgänglighetsanpassning av polisväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i sitt arbete måste prioritera arbetet med att bekämpa hatbrott, mäns våld mot kvinnor, miljöbrott och sexualbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillgänglighetsanpassa domstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av utbildning om diskriminering och hatbrott samt ett förbättrat jämställdhetsarbete i samtliga domstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att ta fram en samlad, enhetlig och kostnadsfri rättsinformation där enskilda och företag kan ta del av all författningstext, alla förarbeten och tillämplig rättspraxis.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överflytta ansvaret för mål om diskriminering i arbetslivet från Arbetsdomstolen till de allmänna domstolarna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att införa individuella verkställighetsplaner för Kriminalvårdens klienter på ett rättssäkert sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att de som dömts för att ha misshandlat, hotat eller annars uppträtt kränkande mot en nära anhörig får erforderlig vård och behandling inom ram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla de som dömts för sexualbrott bör genomgå erforderlig vård och behandling inom ram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att säkra tillgången till bra kriminalstatistik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att utreda hur förändringarna av rättshjälpssystemet påverkat enskildas möjligheter att få rättstvister avgjorda i domstol samt hur förändringarna av rättshjälpssystemet påverkat allmänhetens förtroende för rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att småföretagare och vissa kulturutövare i vissa fall kan få rättshjälp under samma förutsättningar som enskilda personer. 1 Yrkande 11 hänvisat till KU. 2 Yrkande 12 hänvisat till AU. Ett effektivare och mer rättvist polisväsende har under den senaste mandatperioden, 20022006, tillförts över två och . har därmed tillsammans med Socialdemokraterna och visat att polisväsendet är prioriterat och av den största vikt i vårt samhälle. Men polisverksamhet handlar inte bara om pengar utan det avgörande är vad som presteras för pengarna och hur allmänhetens befogade intressen av ett fungerande rättsväsende tas tillvara. Vi anser att det finns ett stort reformbehov inom polisväsendet, som kan leda till att resurser kan frigöras för att fler polisutbildade skall kunna utreda brott, som fler så kallade civilanställda experter utreder frågor där specifik polisiär kompetens inte behövs. På så sätt kan fler brott utredas, förhindras och förebyggas och fler av dem som utsatts för brott kan få ett kompetent och effektivt bemötande. Allt detta utan att ytterligare resurser behöver tillföras polisorganisationen. Det underrättelseledda polisarbetet måste utvecklas. Då kan brott förebyggas på ett effektivt sätt och resurser användas smartare. anser att polisens kriminalunderrättelseverksamhet skulle kunna användas bättre om den personskyddsverksamhet som utförs av Säkerhetspolisen flyttas till polisorganisationen. Då kan Säkerhetspolisens arbete utvecklas mot mer strategi och analys och färre operativa inslag. För polisorganisationens trovärdighet är det av avgörande betydelse att allmänheten får ett korrekt bemötande, fritt från diskriminering, rasism, islamofobi och homofobi. En god tillgänglighet till polisens lokaler är en förutsättning för att polisen även skall finnas till för funktionshindrade. Arbetet för att minska mäns våld mot kvinnor måste prioriteras. Polisen skall finnas till för alla, oavsett var i landet man bor, oavsett vem man är eller hur man ser ut. Effektivisering frigör viktiga resurser föreslår att de effektiviseringsförslag som läggs fram av i betänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) och som ännu inte genomförts, genomförs . Detta kan beräknas medföra att upp till 500 årsarbetsresurser frigörs för polisiärt arbete inom polisväsendet. Det handlar om allt från att tillstånd enligt 2 och 3 kap. ordningslagen (1993:1617) inte längre skall ges av polisen utan av kommunerna, att hanterandet av tillstånd att bedriva hotell- och pensionatrörelse enligt lagen (1966:742) överflyttas från polisen till kommunen, liksom tillstånd att hantera explosiva varor. Uppgiften att hantera förlustanmälan föreslås upphöra. Hittegodsverksamhet läggs ut på entreprenad men med polisen som tillståndsgivare till att entreprenad får ske. Stämningsmannaverksamheten överflyttas till kronofogdemyndigheten. Till skillnad från vad som föreslås av utredningen i dess betänkande anser även att passverksamheten bör överflyttas till annan verksamhet i det här fallet till respektive länsstyrelse. Dessa bör i sin tur kunna överlåta till privata entreprenörer att hantera vissa praktiska delar av passadministrationen. Internet bör även användas i ökad grad. Lagen (1987:24) om parkeringsövervakning förtydligas så att parkeringsvakter skall kunna biträda polisen med trafikdirigering och för att kommuner skall kunna samverka i dessa frågor. Samtliga uppgifter som ankommer på polisen enligt lagen om felparkeringsavgift skall ankomma endast på kommunerna. Kommuner skall kunna samverka i dessa frågor. Kostnaden för inhägnande av övergivna gruvhål skall bäras av Bergsstaten i stället för av polisen. Därtill kommer att polisens uppgifter inom detta område överförs till Bergsstaten. Genomförs denna behövliga renodling av polisverksamheten, så behöver inget tillskott motsvarande det som föreslås av regeringen ske. Tvärtom kommer betydligt mer resurser att frigöras. Dessa resurser kan användas för att utveckla det förebyggande arbetet, förbättra samarbetet mellan poliser och kommuner särskilt i glesbygd och att underlätta erforderlig generationsväxling och nyrekrytering. På så sätt kan också fler brott upp, målsäganden ges ett bättre bemötande och bli säkrare att leva i. Ett annat sätt för polisen att få resurser för det rent polisiära arbetet, är att möjliggöra för polisen att ta betalt av den som anordnar arrangemang som kräver polisövervakning. En möjlighet att ta betalt av kommersiella aktörer finns i 26 § ordningslagen (1993:1617) men det har visat sig vara förenat med stora tillämpnings- och gränsdragningsproblem att avgöra när polisen kan ta betalt respektive inte kan ta betalt. Klart är dock enligt vår mening att polisen inte skall behöva stå för kostnader för övervakning av idrotts-, musik- och andra dylika evenemang där arrangörens verksamhet går med vinst. Vi menar att ett tydliggörande som leder till att polisen i ökad grad kan få ta betalt för övervakning kan frigöra stora resurser för polisen. Exakt hur detta skall ske är svårt att avgöra men bör lämpligen utredas vidare av regeringen i särskild ordning. Ett polisväsende fritt från diskriminering Alla som kommer i kontakt med polisväsendet skall få ett korrekt bemötande. Den som begått ett brott eller utsatts för brottslighet skall inte bli bedömd baserat på sin sexuella läggning, sin hudfärg, sitt kön eller sitt funktionshinder, utan endast baserat på hans eller hennes egenskaper och erfarenheter som person. Det faktum att brottet begåtts mot en person på grund av dennes etnicitet eller sexuella läggning skall emellertid alltid leda till att brottet karaktäriseras som ett hetsbrott. I många polismyndigheter pågår ett arbete för att bekämpa diskriminering och fördomar, och polismyndigheterna arbetar på många olika sätt för att visa att de finns till för alla. Ett exempel är polismyndigheten i län, som i sin entré har hängt upp en liten Prideflagga bland ett antal små polisuniformströjor. För att alla poliser och anställda inom polisväsendet skall kunna arbeta utan diskriminering och fördomar, behöver de utbildas, informeras och handledas. Metodmaterial måste tas fram, utvecklas och hållas vid liv och rutiner utarbetas och följas. För att detta arbete skall ske måste särskilda resurser avsättas. Vi beräknar att de motsvarar . Tillgänglighetsanpassningen av polisorganisationen, så att alla funktionshindrade kan komma i kontakt med polisen, måste gå snabbare än som är fallet . Vi avsätter därför för detta viktiga arbete . De ovan beskrivna utbildningssatsningarna och tillgänglighetsanpassningarna kan finansieras genom ett överförande av från anslaget 4:2 Säkerhetspolisen. Ett väl fungerande underrättelselett arbete är som ovan beskrivits en förutsättning för att kunna såväl förebygga som utreda begångna brott. Den kunskap som utvecklas inom polisväsendet bör enligt vår mening tas tillvara även inom ramen för det personskydd som Säkerhetspolisen utför av rikets ledning. Ett effektivt sätt att kunna genomföra detta är att polisorganisationen även får ansvar för personskyddet. Det finns dessutom enligt vår mening inga sakliga skäl för varför skydd av enskilda privatpersoner och de som ingår i rikets ledning skall hanteras annorlunda. Genom ett överförande av den kompetens som utvecklats inom kan polisväsendet utvecklas även i andra delar. Exempelvis kan arbetsmetoder utvecklas som visar att hemlig rumsavlyssning, datalagring, preventiva tvångsmedel eller skyddade polisidentiteter inte är de smartaste och bästa lösningarna på polisens behov. Överförandet av ansvaret för personskyddet medför ett visst behov av ökade resurser, utöver de som frigörs genom de effektiviseringar som tidigare beskrivits. bedömning är att de kan tillgodoses genom en överföring av från anslaget 4:2 Säkerhetspolisen. anser att regeringens förslag om tillskott till polisorganisationen är obehövligt. De extraresurser som behövs kan tillgodoses genom de i denna motion föreslagna effektiviseringarna av polisverksamheten och genom överförande av resurser från anslaget 4:2 Säkerhetspolisen. budgetförslag för polisorganisationen medför därför att dess anslag minskas med 50miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag för , med 545miljoner kronor för och för . Säkerhetspolisens arbete för att på ett strategiskt plan upprätthålla rikets säkerhet måste utvecklas. Detta gäller särskilt när de internationella miljöproblemen accentueras, när handeln med människor över landets gränser tilltar och när narkotika och andra droger finner olagliga vägar över rikets gränser. Även den alltmer utbredda förekomsten av främlingsfientliga och rasistiska organisationer med homo- och islamofobiska drag föranleder ett sådant behov. Om gårdagens hot mot säkerhet låg i spioneri från länder i det forna , så kan morgondagens finnas i gasbolag som vill dra ledningar på eller krafter inom vårt land som hellre ser ett med en homogent formad befolkning, än en mix av personer från olika länder och med olika erfarenheter. Skyddet mot brott som begås via Internet och andra digitala medier måste också uppmärksammas. Ett led i att Säkerhetspolisen skall kunna bedriva ett mer strategiskt och mindre operativt arbete, är att förflytta personskyddsverksamheten till polisorganisationen. Därigenom minskar anslaget 4:2 med för och framledes. Av dessa överförs till anslaget 4:1 . Det finns enligt vår mening inget behov för Säkerhetspolisen att utveckla kontraterrorverksamhet. Detta då det inte finns någon sådan hotbild mot och då inga terrorhot förekommit eller kommer att förekomma i . Mot denna bakgrund anser vi inte att någon höjning av anslaget behövs med föreslagna för detta ändamål. Sammantaget medför detta att föreslår att anslaget 4:2 Säkerhetspolisen minskas med för tiden 20062009. Utöver detta överförs till anslaget 4:1 för dess övertagande av personskyddet och för att möjliggöra viss kompetensutveckling och ökad tillgänglighet. Totalt motsvarar detta en minskning med . bedriver ett resurseffektivt arbete med att utreda brott och företräda det allmänna i domstol. Mängden arbete för myndigheten är till stora delar avhängigt av hur arbetet går för polis och kriminalvård. Ökade resurser för polisen leder till ökad mängd ärenden hos . har tillsammans med Socialdemokraterna och under förra mandatperioden sett till så att myndigheten tillförs ytterligare för och framåt. Regeringen kommer inte med några avvikande förslag. Vi gör dock nu bedömningen att ytterligare behöver tillföras , för att vissa prioriterade områden ska kunna av. Arbetet för att utreda miljöbrott måste förbättras. Genom regleringsbrev för specialdestinerades för att öka kompetensen att utreda miljöbrott. Vi har dock erfarit att myndigheten endast hunnit starta det nödvändiga utvecklingsarbete som dessa medel var avsedda för. finns det uppgifter om att miljöåklagarnas arbetssituation försvårats och att andelen icke avklarade miljöbrott hos myndigheten, samt andelen preskriberade brott, är fortsatt hög. Ett stort antal anmälda misstänka brott skrivs dessutom av redan hos polisen (jfr Är vi bra på miljöbrott en snabbanalys, Brå 2006). Ett fortsatt arbete krävs därför för att utveckla arbete med att utreda miljöbrott och för att få miljöbrottslingarna dömda. Åklagarnas arbete mot så kallade hatbrott måste utvecklas och stärkas. I rapporten studie av homofoba hatbrott i (2006) visar bland annat att och domstolarnas tolkning av vad som konstituerar homofobiska hatbrott avviker från den definition Säkerhetspolisen haft. Tillämpningen av straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § 7 BrB haltar också hos åklagare och domare. Mot bland annat denna bakgrund är det bedömning att måste tillföras ytterligare resurser för att förbättra sitt arbete med att bekämpa så kallade hatbrott. Dessa brott måste av åklagaren benämnas för vad de är och den som begår dem måste få den straffskärpning lagstiftaren angett. Sexualbrotten måste bekämpas. Den förbättrade sexualbrottslagstiftning som varit med om att genomföra måste få genomslag inom rättstillämpningen och få avsedd effekt. Till detta kommer att ett ökat fokus måste läggas på ett bekämpande av internationell gränsöverskridande prostitution (så kallad trafficking) och sexhandel via Internet. Vi vill tillföra ytterligare resurser för att skall kunna utveckla sitt internationella arbete mot sexbrott och för att myndigheten skall kunna öka kunskapen om sexualbrottslagstiftningen och utreda fler brott. Mäns våld mot kvinnor, liksom kvinnors våld mot män och samkönat våld i nära relationer, är ett allt mer växande och tydligt problem. Vi utvecklar i en separat partimotion hur vi vill utveckla arbetet i för att bekämpa detta stora problem. För del vill vi dock tillföra extra resurser för att kunna prioritera denna sorts ärenden och för att kunna hantera frågor om utfärdande av besöksförbud och överträdelser av besöksförbud, på ett snabbare och effektivare sätt. Sammantaget medför detta att föreslår att utöver de av regeringen föreslagna medlen anslås till . Domstolarna är en av det civiliserade samhällets skapelser ett rättvist, kompetent och effektivt sätt att lösa tvister på. Problem uppstår dock om domstolarna inte handlägger tvisterna så snabbt, enkelt och billigt som möjligt. Problem uppstår också om den enskildes eller företags möjlighet att få sina tvister avgjorda i domstol är beroende av personens kön, sexuella läggning, etnicitet, religiösa tillhörighet eller funktionshinder. Problem uppstår också om domstolarna ligger för långt bort från där brott begås, tvister uppstår eller där människor bosatt sig och detta avstånd inte kompenseras på något sätt. Vi menar att dessa problem finns redan nu och redovisar här vilka problemen är och hur vi vill bekämpa dem, inom ramen för denna motion. Ytterligare åtgärder redovisas under avsnittet Rättsliga biträden. Satsning för ökad förmåga att bekämpa diskriminering, hatbrott och ett förbättrat jämställdhetsarbete Domstolarna skall döma lika fall lika och skall behandla alla människor sakligt lika. Ändå finns det erfarenheter som visar att så inte alltid är fallet, utan att domare diskriminerar baserat på såväl etnicitet eller religiös tillhörighet, som kön, sexuell läggning och funktionshinder (jfr Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighets betänkande Det blågula strukturell diskriminering i , SOU 2005:56, och Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminerings betänkande Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet, SOU 2006:30). Regeringen har också givit ett särskilt uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering baserat på etnicitet inom rättsväsendet. Uppdraget skall redovisas under slutet av . Att problem finns styrks också av den ovan angivna rapporten av . anser mot denna bakgrund att domstolspersonalens kompetens att döma utan att ta ovidkommande hänsyn, relaterat till den tilltalades eller målsägandes kön, sexuella läggning, etnicitet och religion eller funktionshinder, måste förbättras. Dessutom måste det säkerställas att en kompetens finns att tillämpa lagstiftning som förbjuder diskriminering och som till och med skärper straffet för brott som begåtts med exempelvis homofobiskt motiv. föreslår därför att skall anslås för utbildningssatsningar inom det ovan anförda området, utöver av regeringen föreslagna medel. skall det offentliga vara helt tillgänglighetsanpassat för personer med funktionshinder. , domstolarna samt hyres- och arrendenämnderna är skyldiga enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken att upprätta handlingsplaner för hur lokalerna, verksamheten och informationen skall bli tillgänglig för personer med funktionshinder. För att fullgoda handlingsplaner skall kunna tas fram (se om vilka krav som ställs i myndighetsenkät , Undersökning om myndigheters arbete för att genomföra handikappolitiken enligt förordning [SFS 2001:526]) och realiseras och för att domstolarna skall bli fullt ut tillgängliga för funktionshindrade, föreslår att anslås , utöver av regeringen föreslagna medel. Dessa medel skall också kunna användas för att funktionshindrade i ökad grad skall kunna kommunicera med domstolarna. Att det finns problem inom detta område har påpekats av bland annat i ett flertal skrivelser till . Några åtgärder har dock ännu inte vidtagits. Tillgänglighet handlar inte bara om att rent fysiskt kunna inställa sig i domstolen eller att kunna ta del av innehållet i handlingar i sitt eget eller andras mål hos domstolen. Tillgänglighet handlar också om att hitta den tillämpade lagstiftningen, att kunna läsa dess förarbeten och den rättspraxis som tillämpas. finns inte allt detta underlag tillgängligt på ett och samma ställe och det är dessutom förenat med större kostnader att ta del av exempelvis rättspraxis som har på nacken. anser att domstolar måste prioritera utvecklandet av ett enhetligt rättsinformationssystem, där all behövlig rättskälleinformation finns tillgänglig. De allmänna domstolarna skall lösa alla diskrimineringstvister principiella inställning är att specialdomstolar så långt som möjligt skall undvikas. Varje avsteg från denna princip måste kunna noga motiveras. En sådan specialdomstol som för oss är svår att motivera är Arbetsdomstolen. Särskilt svårt blir det i mål om otillåten diskriminering i arbetslivet. Mål om diskriminering i arbetslivet kan , beroende på om en arbetstagarorganisation företräder enskild eller inte, handläggas av tingsrätt och därefter Arbetsdomstolen, eller enbart av Arbetsdomstolen. Vi ser inga sakliga skäl till varför Arbetsdomstolen skall anses vara sakligt sett bättre lämpad att avgöra denna sorts tvister än de allmänna domstolarna. Särskilt inte som ett förfarande i Arbetsdomstolen leder till att målet endast kan bli prövat en gång, om arbetstagarorganisationen företräder den enskilde. Vi anser därför att mål om diskriminering i arbetslivet inte längre skall handläggas av Arbetsdomstolen, utan endast av de allmänna domstolarna. Mot den bakgrunden kan överföras från anslaget 23:3 Arbetsdomstolen till anslaget 4:5 domstolar.