ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02C328 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över regelverket som styr förhållandet när god man och förvaltare avlider. män och förvaltare redovisar sina uppdrag till överförmyndare. Detsamma ska göras när uppdraget upphör. Vid huvudmans död avslutas ärendet efter att dödsboet fått del av samtliga årsredovisningar från överförmyndare Om den gode mannen avlider överförs ansvaret för redovisningen enligt den nuvarande lagstiftningen till dödsboet. I 14 kap. 24 § där reglerna för förvaltares ansvar kan utläsas framgår följande: Om en förordnad förmyndare, god man eller förvaltare dör, skall. dödsboet svara för att den enskildes egendom redovisas och åtgärder vid förvaltningens upphörande vidtas enligt detta kapitel. Eftersom dödsboet efter en avliden god man eller förvaltare svarar för dennes ekonomiska och rättsliga angelägenheter faller det på dödsboet att även redovisa eventuella tillgångar som tillhör någon annan. I de allra flesta fall borde en redovisning av förvaltade medel inte innebära några större svårigheter att hantera för dödsboet, då medlen ska vara åtskilda och snabbt bör kunna redovisas för överförmyndarnämnden. Ordningen som råder kan dock innebära att det finns risk att lämpliga personer för godmansuppdrag avstår från att åta sig uppdrag då man inte vill försätta efterlevande i en situation där de (dödsboet) får överta ansvaret för godmansuppdrag. För att undanröja att sådana situationer uppstår bör vara möjligt för dödsboet att frånträda de godemansuppdrag den bortgångne hade och därmed befrias från vidare ansvar gentemot huvudmannen. Vi anser att den nuvarande ordningen inte är rimlig. Genom att dödsboet tvingas att överta redovisningsskyldigheten medför detta att många gode män och förvaltare inte vill ta på sig fler uppdrag och kanske även avvecklar de befintliga, trots att man gärna kan och vill fortsätta. Det finns givetvis problem med att överföra ansvaret på andra än dödsboet som behöver ses över då det endast är dödsboet som förfogar över en avliden god mans ekonomiska angelägenheter och andra handlingar av betydelse för huvudmans räkning. För att inte lägga orimligt ansvar på de efterlevande (dödsboet) bör det vara möjligt för dödsboet att begära och få hjälp från annan med erfarenhet för att upprätta den redovisning av god mans uppdrag som kräver. Regeringen bör därför besluta om att se över regelverket som styr förhållandet när god man och förvaltare avlider.
mot · GU02C329 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bostäder på landsbygden. Det finns undersökningar som anger att mer än en halv miljon människor skulle vilja bosätta sig på landsbygden om de bara fick tillfälle. Många vill förverkliga sina drömmar om ett mera naturligt och barnvänligt boende men det blir tyvärr för de flesta enbart en dröm. så vet vi att för att Hela skall leva så behöver vi stärka befolkningsunderlaget på landsbyden. Frånvaron av nytillkommande bebyggelse på landsbygden urholkar förutsättningarna för barnomsorg, skola och annan såväl offentlig som kommersiell service. För att underlätta bosättning på landsbygden krävs olika åtgärder: En inventering av obebodda fastigheter kan göras och olika stimulansåtgärder för upprustning till permanentboende bör övervägas. Vidare borde det kunna bli lättare att låna pengar till husbyggnation på landsbygden. Flera lokala äldreboenden på landsbygden medför att gårdar och bostadshus blir lediga, vilket underlättar för yngre att flytta dit. Vi behöver få en mera balanserad befolkningstillväxt i och i denna process ingår möjligheter till ett bra boende på landsbygden.
mot · GU02C330 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dolda fel vid försäljning av hus. När du säljer ditt hus är du juridiskt ansvarig för så kallade dolda fel . Tiden är och en fastighet kan under den tiden ha bytt ägare . Begreppet dolda fel upplevs dessutom av många som oklart, och följden blir allt oftare att det uppstår en tvist mellan köpare och säljare. Det går som säljare att försäkra sig mot vissa typer av skador inom begreppet dolda fel, dock oftast till en dyr kostnad och hög självrisk, vilket gör att många inte väljer ett sådant alternativ. För att skapa en tydligare och tryggare ansvarssituation vid försäljning av hus bör oklarheter kring begreppet dolda fel redas ut. Tiden för säljarens juridiska ansvar bör avsevärt kortas. Likaså bör man se över möjligheten till införande av en obligatorisk besiktning.
mot · GU02C331 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda formerna för och erbjuda statliga låne- och hyresgarantier. Bostadssituationen för många unga människor är alarmerande svår. Andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt, ockerhyror och ständiga flyttar är en del av mångas vardag. I storstäderna och speciellt i får unga människor ofta acceptera att behöva flytta en gång . I värsta fall kan konsekvenserna av denna flyttkarusell bli att man får flytta hem till sina föräldrar och bli mambo eller pappbo. Det här är en ohållbar situation för människor som studerar, söker jobb och försöker bygga grunden till ett självständigt vuxenliv. Bristen på lämpliga bostäder som unga människor har råd med leder ofta till ett knäckt självförtroende och en begränsning av livsvalen. Förutsättningarna för lyckosamma studier, de första stegen på arbetsmarknaden och familjebildning blir därmed långt ifrån de bästa. visar dessutom att trots att unga människor har en markant lägre disponibel inkomst än medelålders personer betalar man mer för sin bostad. Generationsklyftorna ökar och har sin grund i boendet. Alla kommuner har ett bostadsförsörjningsansvar. Det innebär att de är skyldiga att se till att alla kommuninnevånare kan leva i en bra bostad. Men trots att vi upplevt en byggboom anger 119 av landets kommuner fortfarande att man har bostadsbrist. Mot bakgrund av detta är självfallet den borgerliga regeringens avskaffande av subventioner och räntebidrag mycket oroande. De bostäder som trots allt byggs har dessutom inte folk möjlighet att bo på grund av höga hyror. Detta drabbar återigen unga människor. För att få bo i hyresrätt eller för att få ta ett banklån för köp av en bostadsrätt krävs oftast något i ungdomsgruppen så sällsynt som en fast anställning. Detta krav är än mer löjeväckande mot bakgrund av att de osäkra anställningarna ökar, att unga människor är mest utsatta och att den nya borgerliga regeringen inte har några som helst ambitioner att arbeta för tryggare anställningsformer. Ett sätt att göra unga människor mer attraktiva på bostadsmarknaden är att erbjuda statliga låne- och hyresgarantier för unga människor som ännu inte fått sin första bostad. Det skulle ge unga människor bättre förutsättningar att efterfråga bostäder.
mot · GU02C332 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att befria alla religiösa samfund från vigselrätten. Likhet inför lagen gäller tyvärr fortfarande inte alla människor. En av dessa lagar är äktenskapslagen som heteronormativt pekar ut vilken kärlek och vilken typ av familj som ska vara den gängse. Det heterosexuella paret kan gifta sig, men det homosexuella paret får nöja sig med att ingå partnerskap. Samhället lägger därmed en värdering i de olika relationerna. Därför är det mycket tillfredsställande att den förra socialdemokratiska regeringen tillsatte en äktenskapsutredning med uppgift att hitta formerna för en könsneutral äktenskapslagstiftning. Fördomar och värderingar om rätt eller fel sorts kärlek kan dock inte enkom utraderas av lagar. finns religiösa samfund, med vigselrätt, som vägrar att ge homosexuella som vill ingå partnerskap välsignelse. Vigselrätten kan endast utfärdas av staten, och genom att ge de religiösa samfund som inte viger homosexuella par denna rätt ger staten ett erkännande till denna form av diskriminering. Det är dags att skilja på det civilrättsliga avtal som äktenskapet mellan två personer är och den välsignelse eller godkännande som religiösa samfund ger eller inte ger på godtyckliga grunder. Därför bör den enda instans som i civilrättslig bemärkelse kan viga två personer vara staten. Den andliga ceremonin blir då en personlig angelägenhet för den enskilda individen och det eventuella samfund personen tillhör.
mot · GU02C335 · 2006-10-25 00:00:00 — Revidering av lagen om ekonomisk förening tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att revidera lagen om ekonomiska föreningar. Kooperationen är en stor och viktig del i den svenska ekonomin och de flesta kooperativ, stora som små, drivs i form av ekonomiska föreningar. tillkom 1987 i sin nuvarande form och har ändrats successivt. Ändringarna har gjorts som anpassningar till olika yttre förändringar, men utan någon helhetssyn. har bland annat aktiebolagslagen, nu , reviderats och dessutom kompletterats med ett kapitel om aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. (Utöver detta har regeringen bland annat uttalat att man ska förenkla 3:12reglerna och att man bör skapa ett enklare regelverk för aktiebolag, med handelsbolag och enskilda firmor som förebild.) För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer är det av yttersta vikt att lagstiftningarna varken gynnar eller missgynnar en viss associationsform. Målet med en reviderad lag om ekonomisk förening är att skapa en mer flexibel företagsform som kan hålla sig konkurrenskraftig gentemot andra associationsformer, något som är viktigt för att skapa en verklig mångfald av företag på marknaden. i (s)
mot · GU02C337 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i aktiebolagslagen för att öka andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser. Det grundläggande motivet för jämställdhetsarbetet är vikten av att slå vakt om principen om alla människors lika värde men det finns också ekonomiska argument: Det är lönsamt både för det enskilda företaget och för samhället som helhet att så många människor som möjligt kommer i fråga för alla sorters arbeten. Företag och organisationer vinner mer acceptans i samhället och agerar bättre tillsammans med sin omgivning om sammansättningen av deras anställda speglar befolkning i övrigt. En brett sammansatt arbetsorganisation av personer med olika bakgrunder och erfarenheter är i de flesta situationer mer kreativt och nydanande än en helt homogen organisation. När inte principen om alla människors värde biter är det nödvändigt att också ta fram de ekonomiska argumenten för att tydliggöra att klubben-för-inbördes-beundrans dagar måste få ett slut. Om kvinnor med förvärvsbakgrund också fick möjlighet att träda in i bolagens styrelser skulle det innebära stora kompetensvinster för bolagen till gagn för både företag och jämställdhet. Jämställdhetsarbetet har drivits i vårt land och i viss mån gett resultat. De politiska församlingarna eftersträvar jämn könsfördelning. I regering, riksdag, kommuner och landsting har det till stor del blivit verklighet. I näringslivet ser det dock mörkt ut med jämställdheten. Männen leder, styr och är chefer i betydligt högre grad än kvinnor. Dessutom har männen oftast likartad bakgrund. De privata bolagsstyrelserna har inte tagit sitt ansvar för bolagens bästa och ökat andelen kvinnor i bolagsstyrelserna. Statistik från SIS Ägarservice visar att 2005 var andelen kvinnor i styrelser . Det är bedrövligt att vi efter många års jämställdhetsarbete ännu inte nått fram till bättre fördelning mellan kvinnor och män i de privata styrelserummen trots att kvinnor har högre utbildning och bredare erfarenheter. Det behövs åtgärder. Mitt förslag är helt enkelt en lagreglerad könskvotering. I aktiebolagslagen är det möjligt att helt enkelt kräva att en viss andel av de stora aktiebolagens styrelser ska vara vikta för respektive kön. När kvinnor och män jobbar tillsammans under samma förutsättningar och värderas på likvärdiga grunder fungerar samhället som bäst.
mot · GU02C338 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en harmonisering av de olika lagar som berör bostadsanpassning. Att åstadkomma välplanerade bostäder som är användbara för alla människor i landet är en av samhällsplaneringens många viktiga uppgifter. Tillgänglighet och användbarhet får inte bara bli honnörsord utan måste också ges ett innehåll. Vi måste ha ett byggande där grundanpassningen av bostäder, redan när de byggs, är en självklarhet och där särskilda anpassningar är en rättighet, oberoende av i vilken kommun eller del av landet man bor. Lagen om bostadsanpassning är inte anpassad till övrig lagstiftning som är av betydelse för brukarens möjligheter att bo kvar i sitt hem. Lagen är också svår att tillämpa i det vardagliga arbetet då t.ex. beviljade bidrag ska preciseras före anpassningen så att brukaren själv kan ta in anbud. Lagen ställer inte heller krav på uppföljning och utvärdering av gjord anpassning. Lagen ger heller inte möjligheter att utnyttja ny teknik. bör därför omformuleras så att det tydligt framgår vilka krav på samråd som ska ske innan bygglov ges. En översyn bör göras av de lagar som berör bostadsanpassning, dvs. arbetsmiljölagen, renhållningsförordningen och diskrimineringslagstiftningen så att de harmoniserar med varandra.
mot · GU02C339 · 2006-10-27 00:00:00 — Trygghet vid elektronisk handel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av trygghet vid elektronisk handel. Att handla på Internet är vanligt i stora delar av världen. Flera än en tredjedel av befolkning i berörda åldersgrupper sägs ha använt elektroniska tjänster i någon form . Den elektroniska handeln känner inte några gränser, den är global och detta måste konsumenterna förhålla sig till. Den elektroniska handeln har en rad fördelar för konsumenterna i form av ökad konkurrens genom ökat utbud, lägre priser m.m. Vi vet tyvärr att det också begås brott vid handel över Internet och som konsument måste man vara medveten om dessa risker. Det kan finnas risker med att lämna ut sitt kontokortsnummer vid elektronisk handel. Trots denna situation ligger i topp inom vad gäller nyttjande av elektronisk handel och tjänsteutnyttjande. Konsumenter kan lätt se fördelarna med elektronisk handel, men med tanke på de risker som finns, och svårigheten att åtgärda dessa, måste vi ha en god konsumentinformation om hur handeln över Internet fungerar och vilka regler som gäller. För företag i fungerar svenska lagar, men de gäller inte för de många utländska företag som gör reklam och som säljer till konsumenter i vårt land. Enskilda konsumenter kan hamna i ett svårt underläge vad gäller tolkningar av överenskommelser i samband med elektronisk handel med internationella företag. Inom Europeiska unionen har ett arbete startats för att stärka konsumenternas ställning genom frivilliga åtgärder från handelns sida med t.ex. certifiering och kvalitetsmärkning av e-handelsaktörernas hemsidor. Kraven för certifiering ska vara höga och desamma inom hela EU. Konsumentinformation är en av åtgärderna som effektivt kan få konsumenterna att känna sig mer trygga när de handlar över Internet. Därför bör regeringen stötta dels de svenska organisationer som arbetar med konsumentinformation och -vägledning så att de kan bidra till en säkrare och tryggare e-handel för konsumenterna dels den europeiska utveckling som redan pågår med kvalitetsmärkning och certifiering av e-handelshemsidor. i (s)
mot · GU02C340 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om faderskapstest. utförs det nästan 2000 faderskapstest i . Blodproven som fadern ska lämna tas på ett sjukhus eller en vårdcentral. Provet märks med mannens personuppgifter och skickas sedan till i där provet analyseras på den rättsmedicinska avdelningen. upptäcks ett antal fall av fusk där någon annan än den som ska lämna provet genomgår blodprovstagningen. Hur många det egentligen är fråga om vet ingen då det bara är de fall som upptäcks som man känner till. Den svaga punkten i hela förfarandet är identitetskontrollen. I föreskrifter står det bland annat att provtagaren ska kontrollera mannens identitet. Men det finns inga regler för att identifieringen ska följa med provsvaret så att man kan veta att rätt person har lämnat provet. För att minska risken med att fusk förekommer vid faderskapstest måste därför kopiering av legitimationen ske och sparas tillsammans med provsvaret. På så sätt undviker man att misstankar uppstår om att fel person har lämnat provet.
mot · GU02C341 · 2006-10-20 00:00:00 — Bostadsbidrag beroende av bostadens yta tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna kring rätten till bostadsbidrag. Rätten till bostadsbidrag och dess storlek är knutet till ytan av bostaden. Detta försvårar för den som väljer att byta bostad till en lägenhet med större yta men lägre hyra. Det får nämligen till följd att bostadsbidraget minskar eller helt uteblir. Dessa regler bör därför ses över.
mot · GU02C342 · 2006-10-30 00:00:00 — Alternativa värmekällor i nybyggda hus tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa värmekällor i nybyggda hus. I samband med stormen blev det än en gång uppenbart hur sårbart vårt samhälle är. När strömmen försvann stod många hus helt utan uppvärmningsmöjligheter. Vid långvariga strömavbrott kan detta få mycket allvarliga konsekvenser både för människor och för egendom. Det vore därför rimligt att det åtminstone i alla nybyggda hus för året runt-boende skulle byggas in en alternativ värmekälla som kan användas vid strömavbrott.
mot · GU02C343 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en fortsatt utbyggnad av små och billiga hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statens fortsatta roll i bostadsförsörjningsfrågor. Bostaden är en social rättighet. har en medveten politik förts för att underlätta bostadssituationen för främst unga och för att stimulera till byggnation av fler små hyresrätter. Förlängningen av stimulansbidraget för anordnandet av mindre hyreslägenheter och studentbostäder kommer enligt budgetpropositionen att upphöra vid utgången av 2006. Det innebär att bostadsförsörjningen överlåts till marknadskrafterna. Enligt vår mening har samhället ett ansvar för att alla får tillgång till en bostad. Försvinner samhällets engagemang blir det alltid barnen som blir lidande. Barn har rätt till eget utrymme för att kunna studera i lugn och ro. Detta gäller både mindre skolbarn och studenter. Att dela utrymme eller att vara inneboende som student är inte alltid förenat med studiero, och det påverkar i hög grad studieresultaten. En nationell bostadssamordnare med uppgift att ta fram konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden tillsattes 2005 men får inte fullfölja sitt uppdrag. Många ungdomar har också svårt att komma in på arbetsmarknaden och få ett arbete som garanterar en inkomst och vågar då inte sätta sig i den skuld som det innebär när de tar ett lån för att köpa en bostad. Många vet heller inte hur länge de kommer att bo kvar på samma ort också på grund av hur deras möjligheter till arbete ser ut. Många unga bor otryggt, flyttar ofta och får pendla långa sträckor. Att avreglera bostadsmarknaden gagnar inte ungdomarna. De riskerar att bli än mer utsatta. Därför är en fortsatt satsning på små och billiga hyresrätter angelägen. Det är också angeläget att staten även fortsättningsvis har en roll i bostadsförsörjningsfrågor.
mot · GU02C344 · 2006-10-26 00:00:00 — Återköpsrätt av exproprierad egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återköpsrätt av exproprierad egendom. Expropriering av mark sker i princip alltid med bestämda syften. Det är en rimlig inställning att exproprierad egendom endast ska få användas för det ändamål som föranlett expropriationen. Lagstiftningen ger inte något sådant skydd. Detta kan leda till uppenbart stötande resultat. På den exproprierade marken kan, efter försäljning, exempelvis utvecklas ny verksamhet som den tidigare ägaren själv skulle ha kunnat bedriva där. har avsevärda arealer förvärvats för de behov som funnits för landets försvar. Det har exempelvis gällt mark för övnings- och utbildningsändamål eller för olika militära anläggningar. Dessa förvärv har i stor utsträckning skett ifrån jordbruksföretagare genom expropriation eller köp under hot om ett sådant ingrepp. När Försvarsmaktens kostym krymps behövs stora delar av den ianspråktagna marken inte längre. Enligt nuvarande lagstiftning ankommer det då på staten att som huvudregel sälja marken för marknadsvärdet. En rimligare ordning vore att en återköpsrätt av mark som har exproprierats införs. Om staten säljer egendom som har exproprierats skall frågan om återköp utredas. Den ursprunglige ägaren eller dennes arvtagare bör få möjlighet att återköpa egendom till ett pris som fastställs utifrån en indexuppräkning av den ursprungliga expropriationsersättningen. En sådan ordning gäller redan när staten tagit mark i anspråk med vägrätt där marken i princip skall återgå till tidigare ägare om det allmänna vägändamålet upphör. Gällande lagstiftning om förvaltning och överlåtelse av fast egendom bör således ändras så att tidigare markägare från vilken staten exproprierat marken skall ha återköpsrätt när den försäljs.
mot · GU02C345 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare insatser för ökat bostadsbyggande och minskad bostadssegregation. Trots de insatser som gjorts för att stimulera bostadsbyggandet är bostäder en bristvara framför allt i storstäderna men också på många andra håll i landet. Detta är ett stort bekymmer eftersom ingen borde behöva tacka nej till en utbildning eller ett jobb för att man saknar bostad. Boendet är en grundläggande del av välfärden och påverkar starkt våra möjligheter att leva ett gott, rikt och tryggt liv. Vi har ett gemensamt ansvar för att motverka bostadsbristen i landet. Det är riksdag och regering som har det övergripande ansvaret för en rättvis, hållbar och miljöriktig bostadspolitik. Men övergripande beslut måste omsättas och förverkligas lokalt. Många människor har varken möjlighet att välja boendeform eller bostadsområde. Fastighetsägare i storstadsområdena har ett klart övertag med sina möjligheter att välja och vraka bland de bostadssökande vilket ofta utestänger invandrare, ungdomar arbetslösa och människor med svag ekonomi och/eller ibland med sociala problem. Bostadssegregationen har förstärkts och klassklyftorna har ökat och detta tar sig sitt uttryck i våra bostadsområden, hur och var man bor. Kommunerna har ett viktigt ansvar, här måste de allmännyttiga bostadsbolagen spela en aktiv roll och ta sitt samhällsansvar. Många kommuner gör redan detta och för många människor är den kommunala hyresrätten det enda alternativet. Med en mångfald av upplåtelseformer och en blandad bebyggelse måste fler kunna välja det boendet som passar den egna situationen bäst. En stor utmaning är att skapa ett socialt och etniskt integrerat samhälle för oss alla. För att stimulera ett ökat bostadsbyggande inrättade den socialdemokratiska regeringen ett investeringsbidrag för byggande av fler hyresrätter och studentbostäder. Detta ger möjlighet att bygga bra och billiga bostäder. Därför är det förödande att den borgerliga regeringen nu föreslår att investeringsbidragen ska upphöra . Risken är uppenbar att detta leder till ett snabbstopp på allt byggande av hyresrätter. Följden blir att bostadsbristen ökar och att klyftorna på bostadsmarknaden växer. Det blir betydligt svårare för ungdomar och låginkomsttagare att hitta en bostad som de har råd med. bör därför avslå den borgerliga regeringens förslag att slopa investeringsbidraget för bostadsbyggande.