mot · GU02Fi223 · 2006-10-30 00:00:00 — Visserligen kan den kanske leda till några fler jobb i just de företag som får en så kraftig stimulans, men försämras konkurrenskraften i företag i de flesta andra branscher som ska betala sänkningen genom att deras nuvarande nedsättning av arbetsgivaravgifter slopas. Det kommer också att bli mycket svårt och i huvudsak godtyckligt att göra avgränsningar för vilka företag och verksamheter inom företag som ska få slopad avgift. Detta leder också till ökad byråkrati, kontrollsvårigheter och risk för fusk. avvisar därför förslaget. Som ett led i den gröna skatteväxlingen föreslås en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna (den allmänna löneavgiften) från , till en kostnad av . Ytterligare sänkningar inom ramen för den gröna skatteväxlingen bedöms bli aktuella 2008 och 2009. 6.1.1Allmänt om avskaffande av fastighetsskatten Alliansen har aviserat att den vill avskaffa fastighetsskatten och ersätta den med någon form av enhetlig och låg avgift. Den har dock inte kunnat presentera något trovärdigt förslag till hur åtgärden ska finansieras. En låg avgift, där ingen ska få högre skatt , kan bara finansiera omkring halva skattebortfallet. Det är dessutom en orättfärdig åtgärd då nästan hela skattesänkningen koncentreras till tillväxtområden framför allt i attraktiva områden kring storstäderna, medan fastighetsägare i andra delar av landet får vara med och dela på finansieringen. Att höja realisationsvinstskatten och halvera uppskovsrätten, som angivits som ett alternativ, leder till ökade inlåsningseffekter och försämrad rörlighet på arbetsmarknaden. När Alliansens förslag presenterades skulle det omfatta all fastighetsskatt, även på kommersiella lokaler och industrifastigheter. Enligt det bakomliggande förslaget från skulle fastighetsskatten för kommersiella lokaler ersättas av en enhetlig avgift på per kvadratmeter lokalyta. Detta skulle betyda stora skattesänkningar för till exempel varuhus och bankpalats i , där den genomsnittliga fastighetsskatten är per kvadratmeter. I alla andra län är den genomsnittliga skatten lägre än , som lägst per kvadratmeter i . För småbutiker, lanthandlar, kontor och mindre hotell i dessa områden skulle en enhetlig fastighetsavgift innebära väsentliga fördyringar. I texten i budgetpropositionen nämns nu inte längre fastighetsskatten på kommersiella lokaler och industrilokaler. Om detta ska tolkas som att regeringen nu inte längre avser att ersätta skatten för dessa med en enhetlig fastighetsavgift är det en välkommen tillnyktring. Exakt samma problem finns dock kvar vad gäller förslaget för bostadsfastigheter. Svårigheten att finansiera ett totalt slopande av fastighetsskatten på ett acceptabelt sätt gör att ansträngningarna , enligt uppfattning, bör inriktas mot att ge skatten en rimlig utformning . Ett problem är att fastighetsskatten i vissa fall kan bli alltför hög i vissa attraktiva områden för människor med låga inkomster. Detta problem har åtgärdats genom de införda begränsningsreglerna. Det är också viktigt att se över skattesatserna om taxeringsvärdena kraftigt skulle stiga vid en allmän fastighetstaxering så att skatteuttaget hålls på en rimlig nivå. Ett tredje problem gäller att fastighetsskatten inte bör bli högre då miljöförbättrande åtgärder genomförs i fastigheten. I avvaktan på en utredning om avskaffande av fastighetsskatten föreslår regeringen ett antal provisoriska åtgärder för 20062007. Dessa omfattar ett fryst underlag för fastighetsskatt och en begränsning av markvärdet för småhus. avvisar dessa förslag. Som alternativ till en frysning av underlaget för fastighetsskatt föreslår en sänkt skattesats för småhus från av taxeringsvärdet. Skatten ska vid 2007 till taxering beräknas på de nya taxeringsvärdena utan tillämpande av dämpningsregeln. Detta innebär en permanent lösning som ungefär motsvarar den genomsnittliga effekten av de höjda taxeringsvärdena. Förslaget är en enkel och definitiv lösning i stället för frysningar som bara skapar osäkerhet om vad som ska hända sedan. För hyreshus föreslår på samma sätt som regeringen en sänkning av taxeringsvärdet från av taxeringsvärdet. Begränsningen av markvärdet för småhus innebär mycket stora skattesänkningar i attraktiva bostadsområden i fastigheter som till betydande del bebos av hushåll med goda inkomster. Detta är dålig fördelningspolitik. Vinsterna för hushåll i dessa områden blir dock kortsiktiga eftersom det finns all anledning att förmoda att den drastiska sänkningen av fastighetsskatten endast kommer att leda till att priserna på fastigheter i dessa områden stiger ännu mer. För kommande boende i dessa områden blir alltså inte bostadskostnaderna lägre, däremot kan nuvarande boende tillgodoräkna sig stora kapitalvinster från den sänkta skatten när de säljer sina fastigheter. Den tidigare regeringen gav i uppdrag till en departementsarbetsgrupp att lämna förslag till hur fastighetsskatten ska kunna miljöanpassas på ett bättre sätt . Ett av de förslag som gruppen fått i uppdrag att studera kommer ursprungligen från den så kallade Bygga-bo-dialogen. Förslaget innebär att en rabatt på fastighetsskatten ska kunna ges till fastigheter som vid energibesiktning har visats ha särskilt effektiv och miljövänlig energiförsörjning. anser att det är viktigt att den nya regeringen fullföljer detta arbete och återkommer med förslag till . bör ge regeringen detta till känna. Regeringen föreslår att schablonintäktsberäkningen för bostadsrätter ska slopas. delar inte denna uppfattning. Schablonbeskattningen innebär att en bostadsrättsförening tar upp av taxeringsvärdet till beskattning. Från detta får avdrag göras för främst ränteutgifter. Regelns konstruktion gör att det främst är äldre föreningar med avskrivna lån som får överskott och betalar skatt på nettointäkten. I nyare föreningar är i allmänhet lånen och räntekostnaderna så höga att ingen skatt behöver betalas. En avskaffad schablonbeskattning gynnar framför allt äldre föreningar som redan har god ekonomi och låga avgifter. Det stora problemet i bostadspolitiken är dock inte dessa äldre föreningar, utan svårigheten att få till stånd nytt bostadsbyggande där avgifterna oftast måste bli mycket höga för att täcka räntekostnaderna. För nybyggnationen vill regeringen tvärtom försämra genom att ta bort räntebidragen och investeringsbidragen. På samma sätt som när det gäller begränsningen av fastighetsskatten på markvärdet för småhus kommer ett avskaffande av schablonbeskattningen endast att gynna nuvarande ägare av bostadsrätter i äldre fastigheter. Dessa kommer att få sina ofta redan låga avgifter till föreningen ytterligare sänkta och kommer därmed också att kunna få mer betalt när de säljer sina bostadsrätter. De nya ägarna, som ofta kan vara yngre hushåll, får lika höga boendekostnader som . anser det dock inte rimligt att den förestående taxeringen av hyreshus ska leda till kraftigt höjda bostadskostnader i föreningar som betalar schabloninkomstskatt. Detta kan dock åtgärdas genom en sänkning av skattesatsen. Liksom för fastighetsskatten föreslår en sänkning av schablonen från av taxeringsvärdet. I övrigt ska reglerna vara oförändrade. delar delvis regeringens bedömning att det finns problem med dagens förmögenhetsskatt. Den belastar bara vissa typer av tillgångar och det är förhållandevis lätt att kringgå skatten genom att lägga sin förmögenhet i icke beskattningsbara tillgångar. Undantag har på ett ganska godtyckligt sätt måst göras för vissa typer av arbetande kapital och för vissa personer med stora förmögenheter. Trots detta har kapital drivits ut ur landet, vilket kan leda till en sämre riskkapitalförsörjning för svenska företag. Skatten har till stor del blivit en skatt på den mer välbärgade medelklassens innehav av bostäder, aktiefonder och banktillgodohavanden. Det är mycket få länder som har förmögenhetsskatten kvar och då i allmänhet endast för betydligt större belopp än i . Trots dessa nackdelar kan man inte komma ifrån att förmögenhetsskatten också ger intäkter på 5 till , som är viktiga för att bekosta välfärden, och att den även bidrar till att i viss mån upprätthålla en fördelningspolitisk rättvisa. Därför måste en eventuell sänkning eller ett borttagande av skatten finansieras på ett sätt som är ekonomiskt ansvarsfullt och fördelningspolitiskt rättvist. Regeringens förslag till ett första steg i borttagandet av förmögenhetsskatten är märkligt då det undantar förmögenhet i reala tillgångar som är fastigheter och bostadsrätter. Det betyder att banktillgodohavanden och aktieinnehav ska beskattas till , villor och bostadsrätter . förstår inte logiken i detta då regeringen i andra sammanhang, när det gäller fastighetsskatten, vill gå nästan hur långt som helst i skattesänkning för de dyraste fastigheterna, medan det för dessa fastigheter tvärtom ofta är förmögenhetsskatten som är det största problemet. Vi ser detta som en ologisk åtgärd som endast kan bidra till att ytterligare krångla till en redan krånglig skatt. Åtgärden torde kräva speciella regler för i vilken ordning olika tillgångar ska avräknas mot fribelopp och skulder. Den kan också öppna för olika slag av skattearbitrage. Ett ytterligare problem med regeringens förslag är att förslaget till sänkt förmögenhetsskatt läggs i ett sammanhang där man föreslår stora skattesänkningar för framför allt bättre bemedlade som ska betalas av sjuka och arbetslösa med små inkomster. Sammantaget blir det djupt fördelningspolitiskt orättvist. En sänkning av förmögenhetsskatten kan endast, enligt uppfattning, accepteras om den ingår i en politik som samlat är fördelningspolitiskt acceptabel. Mot bakgrund härav avvisar regeringens förslag om förmögenhetsskatten. I finns ett system med skattegynnat sparande i så kallade etableringskonton för dem som har planer på att starta företag. Förutsättningarna för att införa ett sådant system även i bör utredas. accepterar delvis regeringens förslag till förändringar i 3:12-beskattningen. Det är angeläget att villkoren för fåmansföretagare är generösa, men de måste också vara rimliga så att möjligheter till skatteplanering begränsas. Flera av förslagen ligger nära denna gräns, men vi anser ändå att förslagen om förändringar i schablonregeln och löneunderlagsregeln är rimliga. Däremot stöder vi inte regeringens bedömning att den så kallade hälftendelningen av en kapitalvinst i inkomstslagen tjänst och kapital temporärt ska återinföras. Hälftendelningen öppnar för skatteplanering genom att vinster utöver gränsbeloppen beskattas olika om de tas ut som utdelning respektive som kapitalvinst vid försäljning. Denna fråga utreddes mycket noga i samband med den senaste reformeringen av 3:12-beskattningen. Man fann därvid att en bibehållen hälftendelning skulle öppna stora möjligheter för skatteplanering i form av interna aktieöverlåtelser. En reglering av detta skulle bli mycket komplex, bland annat därför att det skulle vara nödvändigt att ge utrymme för vissa ventiler för sådana överlåtelser som rimligen bör tillåtas. Gränsdragningen mellan tillåtna och otillåtna fall skulle leda till betydande tillämpningsproblem. För trafikrelaterade punktskatter, se avsnitt 11 Trafikrelaterade skatter. 8.1Sänkt energiskatt på el i norra avvisar regeringens förslag till sänkt energiskatt på el med per kWh i norra . Det är visserligen sant att elförbrukningen kan vara högre i norra på grund av kallare klimat och mörkare vintrar. En kompensation för detta liksom för merkostnader för långa avstånd bör dock i första hand ha en generell karaktär som inte ensidigt gynnar vissa energislag och viss form av uppvärmning. Det senare blir både godtyckligt och stimulerar inte heller till att välja de miljöbästa alternativen för uppvärmning och transporter. Av detta skäl har i stället tagit initiativ till det regionalt förhöjda grundavdraget som omfattar i stort sett samma geografiska område. Detta stöd, som regeringen nu vill avskaffa, är ett mycket bättre sätt att på ett neutralt och miljöstimulerande sätt kompensera boende i norra för lägesnackdelar. 8.2Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Marknadspriserna för el har ökat mycket kraftigt . Detta är delvis en följd av ökade råvarupriser och miljökostnader. Kärnkraftens kostnader har inte stigit i motsvarande mån, vilket lett till mycket stora vinster av typen windfall profits. Denna våldsamma ökning av vinsten, i många fall från en direkt förlustbringande verksamhet , ger dubbla budskap till kraftindustrin. Kärnkraften är inte långsiktigt hållbar, och den betalar inte sina miljökostnader. Av detta skäl är det rimligt att höja effektskatten på kärnkraft för att ge en tydlig signal till kraftindustrin att planera för en fortsatt kärnkraftsavveckling i ordnade former. Den höjda skatten föreslås ingå i den gröna skatteväxlingen. 8.3Fördubblad koldioxidskatt i lätt industri Det är viktigt att alla delar av samhället tar sitt ansvar för att minska koldioxidutsläppen. Industrin har haft en kraftigt reducerad koldioxidskatt jämfört med den som gäller för hushållen och servicesektorn. betalar industrin av hushållsnivån i koldioxidskatt. Detta ger, enligt mening, en alltför svag styrning av industrins koldioxidutsläpp. Vi föreslår därför att uttaget av koldioxidskatt fördubblas till av hushållsnivån för all industri som inte ingår i systemet med handel av utsläppsrätter. Begränsningsregeln för uttag av koldioxidskatt, den så kallade 0,8-procentsregeln eller dess efterföljare, ska tillämpas så att inte effekterna blir alltför stora för enskilda industrier. Höjningen av koldioxidskatten för den lätta industrin föreslås ingå i den gröna skatteväxlingen och kompenseras av bland annat en sänkning av arbetsgivaravgifterna . För de flesta industrier gör detta i kombination med begränsningsregeln att de ekonomiska effekterna blir mycket måttliga. Den höjda skatten föreslås ingå i den gröna skatteväxlingen. 8.4Skatt på industriavfall som förbränns infördes en skatt på hushållsavfall som förbränns efter förslag från den så kallade (SOU 2005:23). Utredningen föreslog att skatten även skulle omfatta industriavfall. Detta krävde dock ytterligare beredning och EU-notifiering, vilket gjorde att denna del av skatten inte kunde införas till . föreslår nu att arbetet snabbt drivs vidare enligt utredningens förslag och att regeringen återkommer med förslag om en skatt även på industriavfall från . För trafikrelaterad moms, se avsnitt 11 Trafikrelaterade skatter. 9.1Sänkt moms på ekologisk mat Frågan om sänkt moms på ekologisk mat utreddes av en mindre arbetsgrupp på i Ds 2002:51. Gruppens slutsats var att en differentierad moms för miljömärkta resp. övriga livsmedel uppenbart kan komma i konflikt med den likabehandlingsprincip som enligt måste upprätthållas på momsområdet. Denna slutsats har senare ifrågasatts i utredningen , biffen, bostaden (SOU 2005:51), eftersom ett livsmedel från ekologiskt certifierad produktion inte kan bedömas vara samma vara som ett livsmedel från övrig produktion. Detta synsätt har också stöd i ett antal konsumentundersökningar, som visar att produktionsmetoder är av stor betydelse för hur man som konsument betraktar en vara. Det är också ett faktum att livscykelanalyser av olika produkter får en allt större betydelse inom många sektorer. Detta synsätt får också visst stöd ur rättspraxis, vilket också redovisas i Ds 2002:51: Det är emellertid enligt rättspraxis inte uteslutet att två produkter kan beskattas olika även om de till det yttre är lika. Ett livsmedel från ekologiskt certifierad produktion är producerad i enlighet med förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion. Det är därigenom en vara från ett tydligt definierat regelverk som gäller över hela EU-området, vilket gör att livsmedel från ekologiskt certifierad produktion respektive livsmedel från konventionell produktion är att betrakta som olika produktinriktningar. Regeringen och riksdag har uttalat att hållbar utveckling är ett övergripande värde som på alla områden ska främjas och fördjupas. Genom att sänka momsen på livsmedel från ekologiskt certifierad produktion kan det moment 22 som råder på grund av små volymer, dyr separathanteringskostnad och därpå följande höga konsumentpriser, undvikas. En sänkt moms på ekologiskt producerad mat kommer att stimulera till ökad konsumtion av livsmedel från certifierad produktion, vilket kommer att stimulera tillväxten som förutsättningarna att uppnå de av fastställda miljömålen ökar. bör begära att regeringen till återkommer med förslag om en sänkning av mervärdesskatten på ekologiskt producerad mat från från . För vissa trafikrelaterade krediteringar, se avsnitt 11 Trafikrelaterade skatter. Regeringen föreslår att arbetsgivaravgifterna slopas för så kallade nystartsjobb, det vill säga jobb som ges till anställda som länge har varit arbetslösa. Detta är i och för sig lovvärt men knappast något nytt. Stöd till anställning av tidigare långtidsarbetslösa finns redan under beteckningen anställningsstöd. Anställningsstöden omfattar flera olika stöd, vars längd och omfattning varierar beroende på hur länge en person varit arbetslös. Anställningsstöden går i flera fall betydligt längre än de föreslagna nystartsjobben i och med att de inte bara tar bort arbetsgivaravgifterna utan också subventionerar en betydande del av lönekostnaden . Erfarenheterna av anställningsstöden är goda då de i många fall kunnat bidra till att långtidsarbetslösa kommit åter i arbete. Regeringen föreslår nu att en betydande del av anställningsstöden avskaffas och ersätts av så kallade nystartsjobb som har ett liknande syfte men inte är lika kraftfulla som anställningsstöden. kan inte se att detta skapar några fler jobb. Risken är tvärtom stor att en del av dem som hjälps av anställningsstöden inte kommer att få samma hjälp av nystartsjobben och att långtidsarbetslösheten därigenom biter sig fast och försvåras. avvisar därför såväl förslaget att ta bort anställningsstöden som regeringens utformning av nystartsjobb, även om vi tycker att begreppet nystartsjobb är bättre än begreppet anställningsstöd. Under denna rubrik ges en samlad kommentar till olika skatter som berör trafik och miljö. Trafiken är det kanske allra största miljöproblemet och den sektor där utsläppen av växthusgaser ökar snabbast. Tyvärr lyser förslag för att komma till rätta med dessa problem helt med sin frånvaro i regeringens förslag. Det enda konkreta förslaget, avskaffandet av flygskatten, går i motsatt riktning. Inte ens det enda konkreta förslaget Alliansen presenterade i valrörelsen om miljöbilspremie finns med. presenterar därför i denna motion ett antal förslag till skatteåtgärder inom trafikområdet som, tillsammans med åtgärder på utgifts- och lagstiftningssidan i vår trafikmotion, ska ses som ett samlat paket mot trafikens miljöproblem. beslutade att införa en skatt på flyg. Regeringen bemyndigades att så snart notifiering skett hos EU besluta om datum när skatten skulle träda i kraft. Motivet till att skatten införs är att även flyget, i likhet med andra trafikslag, ska börja betala för de kostnader som det förorsakar miljön, framför allt klimateffekterna. Flygets klimateffekter är större än för alla andra trafikslag i förhållande till utfört transportarbete. har i en rapport klarlagt flygets miljöeffekter. Där framgår till exempel att reguljärt inrikesflyg orsakar en växthuseffekt som är cirka 1,7 gånger större än en genomsnittlig bil med en resande. Med två resande blir flygets växthuseffekt cirka 3,5 gånger större än bilens, med fyra resande 7 gånger större. Reguljärt utrikesflyg orsakar växthuseffekter i storleksordningen 1,25 till 1,5 gånger en bil med en resande. Lågprisflyget och charterflyget orsakar växthuseffekter som ligger något under () en genomsnittlig bil med en resande. Med fler resande i bilen orsakas klart lägre växthuseffekter än med flyg. Jämfört med buss är flygets utsläpp flerdubbelt högre. En genomsnittlig passagerare i inrikes flygtrafik orsakar exempelvis en växthuseffekt som är ungefär sex gånger högre än vid resa i en buss med 50 procents beläggning. En resa med lågpris- eller charterflyg inom orsakar en växthuseffekt som är fyra till fem gånger större än om resan företagits med en fullsatt buss. Resor med tåg orsakar en närmast försumbar växthuseffekt. En beskattning av flyget kan ha två slag av miljöeffekter. För det första kan den leda till att flyget blir dyrare i förhållande till andra trafikslag och därmed att vissa resor ställs in eller flyttas över till andra trafikslag. I så gott som samtliga fall leder detta till minskad klimatpåverkan. En annan form av miljöeffekt erhålls om skatten också leder till att de flygresor som ändå genomförs görs med minsta möjliga utsläpp. Det finns flera möjligheter att förbättra flygets miljöeffektivitet: genom teknisk utveckling av motorer, lättare plan, fler stolar i planen och en högre platsbeläggning. Det optimala sättet att låta flyget ta sitt miljöansvar vore antingen en skatt på flygbränsle eller att flyget inlemmas i systemet med handel med utsläppsrätter. Dessa styrmedel har potential att påverka såväl valet av trafikslag som flygets miljöeffektivitet. Tyvärr kan det dröja ganska länge innan någon av dem kan genomföras. Det pågår ett arbete inom EU i syfte att inlemma flyget i handeln med utsläppsrätter. Mycket talar dock för att detta kan komma ske tidigast när nästa handelsperiod inleds 2013. bör verka för att det om möjligt kan ske tidigare. En annan möjlighet, som kan gå snabbare, är att införa en skatt på flygbränslen. Detta är dock inte problemfritt, då möjligheten dels begränsas av internationella avtal, dels kan leda till undandragande i form av ekonomitankning i andra länder som ännu inte infört en skatt. föreslår att en utredning får i uppdrag att lämna förslag till hur en skatt på flygbränsle skulle kunna utformas och införas i . I avvaktan på att andra, mer optimala, styrmedel kan bli verklighet har beslutat att införa en flygskatt i form av en fast summa per flygbiljett, differentierad för inom- respektive utomeuropeisk trafik. , som var initiativtagare till denna skatt, är medvetet om att denna typ av skatt inte är helt optimal vad gäller att minska flygets miljöeffekter, i och med att den inte direkt påverkar miljöeffektiviteten i genomförda flygningar. Däremot kan den leda till en övergång till mindre miljöförstörande trafikslag som bil, buss eller tåg. Enligt Sikas beräkningar skulle flygskatten kunna innebära en årlig minskning av koldioxidutsläppen med . Lika viktigt är att den tydligt skulle signalera för marknadens aktörer att statsmakterna ser allvarligt på flygets miljöpåverkan och är beredda att göra något åt den. Detta fick också nästan omedelbar effekt genom att vissa flygbolag aviserade att de skulle minska sina flygningar i . När den borgerliga regeringen nu aviserat att den vill upphäva beslutet om flygskatt, kan det av marknaden inte uppfattas på annat sätt än att det nu åter är fritt fram att planera för en fortsatt expansion av flyget, vilket kommer att orsaka kraftigt ökade skador på klimatet. Detta är i hög grad en oansvarig politik. kräver därför att flygskatten, i avvaktan på att mer utvecklade styrmedel kan realiseras, ska vara kvar och träda i kraft på det sätt som har beslutat. 11.2Stöd till inköp av miljöbilar Den borgerliga alliansen lovade i valrörelsen att införa en miljöbilspremie i form av en skattesubvention för privatpersoner som köper nya miljöbilar. Premien skulle innebära i skattereduktion oavsett inköpspris. I budgetpropositionen finns dock inget förslag om införande av en sådan premie utan regeringen nämner endast att den ska återkomma till frågan. Regeringen har inte ens, som man har gjort för andra förslag som behöver ytterligare utredning, skuggat in en bedömd kostnad för premien i avvaktan på utredning och särproposition. Detta är ett svek mot både väljarna och miljön. Sveket är så mycket mer anmärkningsvärt som detta var den enda konkreta åtgärden för att minska klimatutsläppen som ingick i Alliansens valmanifest.