ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Kr282 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiskt bidrag till stiftelsen i . kulturliv berikades genom tillkomsten av Emigranternas Hus. med samma namn leder verksamheten, och i dess styrelse är representerad. Staden utser även en av revisorerna. Stiftelsen bedriver forskning om emigration, immigration och hur de s.k. återvändarna påverkar vid sin återkomst. Det gäller ju även de av våra invandrare som återvänder till sina ursprungsländer. Hur mycket har man med sig i bagaget? Hur påverkades man av sin tid i ? Hur påverkas man i sin tur vid återkomsten? Forskning kring dessa frågor är av stor betydelse. Här möts dåtid och nutid, och det är väsentligt att forskningen drar de rätta slutsatserna för ett meningsfullt användande. Av verksamhetsplanen framgår att stiftelsens strävan är att slå broar mellan olika kulturer för fredlig samlevnad och samverkan. Detta är särskilt viktigt för en så mångkulturell stad som . Detta vill man nå genom att, utöver migrationsforskningen, anordna diskussioner, utställningar, kulturarrangemang, musikaftnar, studiecirklar och mycket annat. Emigranternas Hus är en samlingsplats för människor med skiftande kulturell bakgrund. Ett engagerat kulturarbete kommer att utföras av stiftelsen i . De behöver dock ett ekonomiskt stöd för verksamheten. En säkrad basfinansiering ger större utrymme för verksamhet men bidrar också till stabiliteten för verksamheten.
mot · GU02Kr283 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det alltfler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också till de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, som det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades . Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av detta statsbidrag till andlig vård inom sjukvården. räcker nämligen inte det årliga bidraget. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bl.a. arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över. Det är angeläget att sjukhuskyrkan kan finnas kvar och vidareutveckla sin verksamhet.
mot · GU02Kr286 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spelmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för målsättningen att det avsätts av spelbolagens omsättning till spelberoendevård.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SoU. Det satsas begränsade summor på att bota spelmissbruk som statliga spelbolag satsar stora summor på reklam för att locka nya spelare. För att undvika risken för intressekonflikter mellan att locka nya spelare och hålla människor borta från beroendebeteende bör det statliga spelmonopolet ses över och öppnas upp för fler aktörer. När man öppnar för flera intressenter på den svenska spelmarknaden finns det flera lösningar för att säkerställa att resurser förs tillbaka till idrotten och spelmissbruksvård. Två exempel kan lyftas fram som intressanta. I avsätter spelbolagen av omsättningen i en avgift/skatt som går till statskassan för att användas till statens utgifter. , utan den verksamhet som internationella bolag har i , skulle det innebära att skulle kunna avdelas till bl.a. idrott och beroendevård. Det kan jämföras med de eller av omsättningen som går till idrotten . Värt att notera är också att den socialdemokratiska regeringen endast satsade på spelmissbruksvård som de satsade på att locka folk att spela. För att visa allvar i arbetet bör av det svenska spelandets omsättning gå direkt till berondevård och forskning i ämnet. Ett annat sätt som bör övervägas är en försäljning av licenser för dem som vill bedriva spel i . Med försäljningen av licenser får staten intäkter som kan användas för att ta ett socialt ansvar mot spelare som fastnar i missbruk och till idrottsrörelsen som är grunden till spelandet. Med licenser kommer även ett kontrollverktyg indragning av licens om något bolag bryter mot regelverket. Med fasta avgifter eller licens måste tydliga och stränga regler om ålder, marknadsföring och öppenhet för myndighetskontroller införas. Att monopolet försvinner innebär inte att reglerna försvinner. Snarare kan de efterlevas hårdare när staten inte har något egenintresse. Spelberoende är ett växande problem, och risken är att det ökar när alltfler spelformer erbjuds via både spelombud och Internet. Regeringen har ett stort ansvar när det gäller konsekvenserna av spelmissbruk eftersom staten äger det största spelbolaget i . gjorde 2003 en vinst på . avsatte en jämförelsevis mycket liten summa,, vilket ju inte ens är av vinsten, för att minska spelberoendet. ansåg att det behövdes satsningar på för att stävja spelmissbruket. Det är viktigt att pengarna mot spelmissbruk används på ett effektivt sätt, och dagens metoder måste utvecklas och utvärderas. Vi har redan nu flera behandlingsmetoder och behandlingshem som var dag hjälper många till självhjälp men som kämpar med små ramar.
mot · GU02Kr288 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av stöd och strukturer för utvecklingen av frivilligcentraler. I finns ett stort ideellt engagemang inte minst inom det sociala området. En miljon människor är engagerade inom socialt inriktat ideellt arbete. Förutom de traditionella ideella organisationernas verksamhet har det vuxit fram s.k. frivilligcentraler. Dessa finns lokalt och bedrivs under olika namn, men den gemensamma nämnaren är att de är en mötesplats för människor som vill engagera sig för att hjälpa medmänniskor på olika sätt och människor som behöver hjälp. har i en nyligen genomförd mätning beräknat antalet frivilligcentraler till ca 70 i hela landet. Det har inte tidigare funnits någon samlad bild av verksamhetens omfattning eftersom den ser olika ut i olika delar av landet. Det gäller både verksamhetsidé, relationen till kommunen där verksamheten bedrivs och resurser och utvecklingsmöjligheter för verksamheten och volontärerna som deltar. Den förra borgerliga regeringen anslog pengar för utveckling av den ideella sektorn, startade ett beredningsarbete och initierade forskningsinsatser. Frivilligcentralerna växte fram som en del av det arbetet. behöver arbetet för att stärka den ideella sektorn åter breddas och fördjupas. Ett led i det är att stödja utvecklingen av frivilligcentraler. saknas samordning och en funktion som kan stödja och utveckla frivilligcentralernas roll och verksamhet. Det behövs t.ex. gemensamma kommunikationskanaler, regionala träffar och ett nationellt nätverk. Så ser det ut i andra länder, och det är ett sätt att stärka och ta till vara medborgarnas ideella engagemang. En sådan struktur bör bygga på den kompetens som redan finns inom den ideella sektorn men med stöd från det offentliga. Ett arbete för att utveckla formerna för detta stöd bör starta.
mot · GU02Kr289 · 2006-10-31 00:00:00 — Illegalt spel på gatorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om illegalt spel på gatorna. Mitt i på , i turistvimlet, i dagsljus, sker ett illegalt spelande. Det handlar om ligor eller grupper av människor som lurar pengar av framför allt turister. Den som leder spelet roterar några askar på en liten matta där man ska gissa i vilken ask en pappersboll hamnar. De kriminella arbetar i lag där vissa låtsas vara turister för att visa att man kan vinna pengar, medan andra står och övervakar att polisen inte närmar sig. Men människorna som luras har ingen chans att vinna. Många människor har reagerat på de illegala spelen. Det handlar både om personer som rör sig inne i men också de näringsidkare som bedriver verksamhet på . Många är bestörta över att se turister och andra luras på pengar. I många fall uppstår också hotfulla situationer i samband med spelen. Polisen har uppmärksammat detta och ser ett ökande problem som växt till ett nästintill okontrollerat läge. Polisen har inte kunnat avsätta de personalinsatser som krävs för att råda bot på situationen. Läget försvåras också av att de kriminella ligorna har full kontroll på att spela på tider när poliserna inte kan täcka upp. Polisen har initierat samarbeten med både handlare och väktare för att lättare kunna störa ut denna illegala verksamhet, och gör det de kan för att bättra på situationen. Men det kan också behövas en lagskärpning när det gäller lagen om olagligt spel på gatorna, dvs. brott mot lotterilagen, för att lättare kunna komma åt denna typ av brottslighet. Därför bör denna lag ses över.
mot · GU02Kr290 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av arbetet med dialekter (OSD). Att leva utan kunskap om sin historia är som att leva utan minne. Det gäller många skilda områden; politikens historia, vetenskapens historia, idéernas historia eller litteraturens historia. På samma sätt är det ett självklart inslag i modern språkforskning att följa spåren bakåt i tiden. Kunskapen om äldre tiders språk och dialekter ger insikt i hur språket utvecklats och förändrats. Dessutom ger sådan kunskap värdefull kulturhistorisk information om människor, ortnamn och arbetslivets vardag, en kunskap som bidrar till förståelse för och förankring i vår historia. Kunskapen om våra dialekter ger ett viktigt bidrag till den svenska kultur- och språkhistoriska forskningen. För forskare och intresserad allmänhet är i det sammanhanget i en dialektordbok ett väsentligt hjälpmedel. Den senast tryckta allmänna svenska dialektordboken är J. E. lexikon från 18621867. Av förklarliga skäl är denna ordbok nu föråldrad. Sedan boken trycktes har ett stort material ur de svenska folkmålen samlats in och systematiserats. Därför är intresset för en ny dialektordbok stort bland språk- och historieintresserade människor. I ett riksdagsbeslut /84 att anvisades ett anslag till Dialekt- och ortnamnsarkivet för att ge ut en dialekter. Uppenbarligen har beslutet inte följts upp när fördelat medel. har endast tre häften av ordboken kommit ut med ordet som sista ord. ligger uppenbarligen arbetet nere. Regeringen beslutade att skulle bli en central myndighet för språket med det nya namnet och folkminnen. I denna myndighet ingår dialektarkiv i , , och . Bakgrunden till beslutet var propositionen Bästa språket en samlad svensk språkpolitik, som bifölls av . I denna proposition föreslog regeringen bl.a. att den centrala, statliga språkvården skulle samordnas och ges utökade resurser för ett vidgat verksamhetsområde. I propositionen talades dels om myndighetens språkvårdande roll, dels om dess ansvar för att sprida kunskap om dialekter, ortnamn och folkminnen. Med tanke på att arbetet med dialektordboken är vilande är det hög tid att aktualisera och förtydliga den viktiga uppgiften att utarbeta den nya dialektordboken. I det sammanhanget bör anslagen till och folkminnen ses över så att det klargörs om anslagens omfattning motsvarar myndighetens många olika uppdrag.
mot · GU02Kr291 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att rädda . är en historiskt betydelsefull person i och internationellt. Hans namn förknippas med det internationella engagemang som dagens alltmer bekänner sig till. Han gav rollen som FN:s generalsekreterare en ny auktoritet och utformade FN:s mandat att inrätta en fredsbevarande styrka. Inför Dag Hammarskjöld-jubileet undersökte den var i landet den stora minneshögtiden bäst kunde firas. Beslutet blev att förlägga festligheterna med många internationella gäster till en uppbyggd scen på den vackra heden utanför fyrlängade gård Backåkra i södra . Backåkra var vid död hans enda fasta egendom i . I testamentet förordnades att Backåkra skulle tillhöra (), som där bl.a. har rätt att ordna vissa sammankomster. Bostadslängan skulle enligt testamentet få disponeras av under två sommarmånader. Övriga delar av Backåkra är inredda som ett museum över . I en stor samlingssal finns utställningsskärmar och montrar. Två rum är inredda med privata tillhörigheter som fanns i hans lägenhet på , och hans privata arbetsrum är återskapat. Museet liksom byggnaden sköts och bekostas av STF. Det är öppet . Själva museet är inte särskilt påkostat. Ingenting av modern museiteknik används. Endast svensk text finns på skärmarna, vilket är beklagligt med tanke på internationella besökare. Enstaka publika arrangemang ordnas dock i samlingssalen eller ute på gården i en vacker miljö. Till exempel har /haft ett flertal offentliga föreläsningar i olika internationella ämnen, bl.a. i samarbete med UD. verkar nu bli för dyr för STF. Museiverksamheten och underhållet av byggnaderna orsakar STF stora ekonomiska uppoffringar, som organisationen i längden har svårt att klara av. har gett enstaka bidrag. Inför Dag Hammarskjöld-jubileet satsade regeringen , som dock bara räckte till en upprustning av det allra viktigaste. har de bristande resurserna lett till att STF fört diskussioner om att sälja ut vissa av museets konstföremål. Om detta blir verklighet försvinner möjligheten att i museiform ge en helhetsbild av människan . gjordes en konsultutredning som undersökte alternativa användningar och finansieringsformer. Bland annat diskuterades att Backåkra skulle bli en plats för möten, diskussioner och representation för FN, UD, och näringslivet. Man undersökte också möjligheten till sponsring från näringslivet. Resultatet blev negativt. Så länge en verksamhet inte har bastrygghet för åtminstone framåt, brukar det vara mycket svårt att intressera sponsorer. Ett museum över en av den svenska historiens mest betydelsefulla gestalter har inte bara lokalt intresse. Frågan om museets överlevnad är en nationell fråga och handlar om kulturpolitik i stort. Vilket ansvar skall den nationella kulturpolitiken ta för viktiga museers överlevnad? borde utreda vilket ansvar det ska ta för detta och andra museer av nationellt intresse. Flera svåra och viktiga frågor måste besvaras: Skall Backåkra leva vidare och utvecklas som museum och minnesmärke över ? Vilken verksamhet skall i så fall bedrivas på Backåkra? Kan någon form av statlig finansiering bli aktuell?
mot · GU02Kr292 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om villkoren för trav- och galoppsporten. Trav- och galoppsporten och dess framtid är av stor betydelse för stora delar av . För tiotusentals svenskar runtom i landet är trav- och galoppsporten en livsstil, en folkrörelse. Då sporten av naturliga skäl till största delen är en glesbygdsverksamhet skapas också reella möjligheter att hålla det svenska jordbrukslandskapet öppet. Dessutom skapar den på dessa, i övrigt regionalpolitiskt utsatta, platser både arbetstillfällen och meningsfull fritidssysselsättning. Styrkan i sporten är bredden och förankringen hos den stora massan utövare och intresserade. För staten innebär trav- och galoppsporten dessutom stora skatteinkomster via spelet hos ATG. Trav- och galoppsporten har varit en näring som gått bra. börjar det dock höras rejäla missljud i maskineriet. Trots att spelutvecklingen varit god och prissummor kunnat höjas har situationen för trav- och galoppsportens aktiva länge varit och är mycket tuff. Bara av de startande hästarna går med vinst, och hästägarnas årliga förlust är . Trav- och galoppsporten är helt beroende av spelet hos ATG då en inte obetydlig del av omsättningen på spelet hos ATG går tillbaka direkt till trav- och galoppsporten. är travsporten inne i ett stort och nödvändigt förbättringsarbete för att framgångsrikt kunna möta konkurrensen inom upplevelseindustrin. Spelmarknaden har globaliserats och konkurrensen om spelarna hårdnar. Allt större summor försvinner från spel hos ATG till spel hos utländska Internetbolag. Dessa bolag ger inte ett öre tillbaka vare sig till sporten eller i skatt till staten. Spelet hos dessa bolag tenderar att öka och är ett mycket stort hot mot sportens ekonomi. Anledningen till att spelarna söker sig till nya, utlandsbaserade bolag är främst att de där kan erbjudas bättre vinstvillkor. har trav- och galoppsporten levt med förhöjd skatt, näst högst i och ungefär dubbelt så hög som i våra nordiska grannländer. Då dessa nya spelbolag, som ofta är lokaliserade till skatteparadis, är befriade från såväl totoskatt som ekonomiskt ansvar för sporten har de naturligtvis en klar konkurrensfördel. Den här utvecklingen har också lett till att ATG tvingats vidta drastiska åtgärder. Ett sparbeting 2003 på ca gör att travbanor ute i landet hotas och att antalet tävlingsdagar riskerar att minskas dramatiskt. Möjligheterna till spel på Internet har medverkat till att den nuvarande lotterilagstiftningen inte fungerar tillfredsställande. De utländska spelbolagen kan olagligt agera på den svenska spelmarknaden genom att de erbjuder spel på Internet. Detta drabbas travsporten av.
mot · GU02Kr293 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansökan till om att allemansrätten förs upp på . Begreppet allemansrätt etablerades när (1940) skulle föreslå åtgärder för att bereda tätorternas befolkning bättre möjligheter att komma ut i naturen. Sedvänjorna som ligger bakom den nuvarande allemansrätten har dock funnits . uppfattar många svenskar allemansrätten som en nationalsymbol och ett ovärderligt kulturarv. Det faktum att allemansrätten är inskriven i vår svenska grundlag kan ses som en bekräftelse på detta. Allemansrätten innebär att vi har ett stort ansvar gentemot vår rika natur. betonar att allemansrätten handlar om frihet under ansvar. Med rätten följer krav på hänsyn och varsamhet, mot natur och djurliv, mot markägare och andra människor ute i naturen. Därför behöver vi goda kunskaper om allemansrättens innebörd. I sprids information om allemansrätten huvudsakligen genom . På verkets hemsida finns informationen på tre olika språk. Därtill finns kort information på 15 invandrarspråk och riktad information till skolor. Enligt tillhör sidorna om allemansrätten de mest välbesökta på hemsidan. Min erfarenhet är att det finns ett behov av att rikta särskilda informationsinsatser till utländska turister som ofta saknar kunskap om vad allemansrätten innebär. Här krävs att även turistbranschen tar ett ansvar. En bred informationssatsning är nödvändig för att kunskap om allemansrätten ska kunna nå så många potentiella turister och friluftsutövare som möjligt. Vi har ett stort ansvar att vårda allemansrätten som ett unikt svenskt kulturarv och traditionell livsföring. Det ansvaret gäller inte minst gentemot kommande generationer. Ett sätt att få internationellt stöd för att värna om allemansrätten är att det blir ett kulturobjekt på listan för världsarv. världsarvskonvention tillkom 1972 i syfte att få till stånd ett lagskydd för utsedda natur- och kulturobjekt . har tillsammans med 175 andra stater undertecknat överenskommelsen. Kulturobjekt på kan indelas i tre huvudgrupper: minnesmärken, grupper av byggnader, miljöer och kulturlandskap. Ett kulturobjekt kan t.ex. vara ett mästerverk skapat av människan eller ett exempel på traditionell livsföring, representativ för en viss kultur. omfattar över 780 objekt varav 14 finns i . Alla svenska objekt på är naturobjekt knutna till en specifik geografisk miljö eller byggnad. Allemansrätten är ett unikt svensk inslag i kulturella mångfalden i världen som vi måste värna om i både nutid och framtid. Jag menar därför att regeringen ska ansöka till om att allemansrätten blir ett kulturellt världsarv.
mot · GU02Kr296 · 2006-10-23 00:00:00 — Idrott som en folkrörelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn i frågan om bolagisering av idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen är en folkrörelse där verksamheten bedrivs av ideella föreningar. Man bör vara rädd om denna rörelse som engagerar tusentals barn och ungdomar och som stimulerar ett aktivt föreningsliv. Idrottsrörelsens betydelse som demokratifostrare är oomstridd. Folkhälsan har på flera sätt blivit en klassfråga. Ungdomar får inte utestängas från att delta i organiserad idrottsverksamhet för att avgifterna blivit för höga. Det statliga stödet till idrottsrörelsen har stor betydelse för föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet trots att det generellt utgör en liten del av föreningarnas intäkter. Idrotten är vår största folkrörelse med över tre miljoner medlemmar och över 500 000 ideellt verksamma ledare. Det är imponerande siffror och en unik tillgång för en positiv utveckling av vårt samhälle. Det finns alla skäl för oss politiker, och för idrottsrörelsen i stort, att även på ett aktivt sätt stödja den insats som alla ideella ledare gör för den svenska idrotten. Bland mycket annat ser de till att många flickor och pojkar får en meningsfull fritid. Och vad betyder inte idrotten till exempel för att integrera ungdomar med invandrarbakgrund i det svenska samhället? Jag vill i det här sammanhanget understryka att idrotten ska fortsätta att vara en fri och självständig folkrörelse som själv bestämmer över sin verksamhet. ska enbart ange syftet med statsbidragen men det är idrottsrörelsen som lägger fast målen. har en del föreningar börjat ändra form. I stället för att bedrivas på en ideell basis har man bildat aktiebolag som skall bedriva idrotten i bolagsform och därmed också i vinstsyfte. Detta ser jag som ett hot mot den stora folkrörelsen. Idrott skall inte bedrivas i vinstsyfte utan vara en folkrörelse och bör förbli en folkrörelse. En översyn bör göras för att stoppa bolagiseringen och därmed också kommersialismen för denna folkrörelse.
mot · GU02Kr297 · 2006-10-30 00:00:00 — Andel textad sändningstid i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om andelen textad sändningstid i . Av riksdagsbeslutet om villkoren för den kommande tillståndsperioden, dvs. 20072012, framgår att programföretagens ambitionsnivå när det gäller funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig programföretagens utbud skall höjas och tillgängligheten förbättras även i fortsättningen. Målet på lång sikt skall vara att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Programföretagen skall ha en dialog med de berörda grupperna. Vid tillståndsperiodens slut skall av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung vara textad. Kravet gäller SVT:s två huvudkanaler. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att riktlinjerna för den kommande tillståndsperioden ska ligga fast men att perioden skall omfatta tre i stället . Hur detta kommer att påverka kravet om att av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung skall vara textad vid tillståndsperiodens slut framgår inte av regeringens förslag. Kravet om att av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung skall vara textad vid tillståndsperiodens slut bör kvarstå även för den kortare tillståndsperioden, dvs. målet ska vara nått .