ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ255 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ogräsfloran på träda ska få bekämpas mekaniskt i stället för kemiskt. har betydande arealer som mot ersättning temporärt är tagen ur produktion, s.k. uttagen areal eller träda. Dessa arealer får inte användas för odling av foder- eller avsalugrödor. Trädan får inte brytas upp förrän i juli bl.a. för att förhindra växtnäringsläckage. Fram till dess gror markens ogräsförråd och en mångfald av lätt- och svårbekämpade ogräs växer upp och sprider sina frön över trädan och angränsande åkrar. För att förhindra detta slår lantbrukaren ofta med en mekanisk maskin av ogräsen innan de börjar fröa. har förbjudit en del lantbrukare att slå av ogräsen på trädan medan andra tillåts att göra det. Detta innebär att medborgare inte likabehandlas, vilket annars är en av EU:s bärande grundprinciper. Många odlare söker att så långt möjligt undvika eller reducera användningen av kemiska bekämpningsmedel. Dessa förbjuds nu att förhindra uppkomsten och spridningen av de stora mängder ogräsfrön som trädan ofta ger upphov till om den inte sköts. Därigenom kommer behovet av kemisk ogräsbekämpning att öka. De som odlar enligt det ekologiska regelverket tillåts däremot även fortsättningsvis att slå av ogräsen på trädan (vilket är bra), men inte t.ex. de som vill minska användningen av kemiska ogräsbekämpningsmedel men som ibland använder dem. Motivet för att medvetet vilja uppföröka ogräs och därigenom åstadkomma en därav följande ökad användning av kemiska medel i jordbruket anges vara den ökade biologiska mångfald som följer av att mark ur produktion tillåts uppföröka s.k. ogräs, dvs. växter som konkurrerar med grödorna. Därtill pekas på att fåglar och djur som befinner sig på trädan kan skadas om ogräsen slås av. Man måste nog välja väg för åkermarken. Ska den användas i människans tjänst för produktion av mat och energi eller ska den mera vara en refug för biologisk mångfald? Vi tycker inte att argumenten för detta klåfingriga ingrepp i god jordbrukarsed är hållbara, utan hävdar att måste kunna användas för miljövänlig produktion, vilket bl.a. innebär att mekaniska ogräsbekämpningsmetoder ska få användas och t.o.m. att de ska prioriteras före kemiska sådana. i (c)
mot · GU02MJ256 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av industrins och handelns producentansvar för återvinningen. Behovet av sopsortering har blivit en naturlig del av alla människors vardag. Motiven för att sopsortera har dock inte varit lika tydliga då kostnaden för sophämtning stiger i allt snabbare takt ju mer vi sopsorterar. Det pedagogiska innehållet i frågan har därför utarmats. Olika lösningar för att alla samhällsaktörer ska ta sitt ansvar är därför viktigt, annars riskerar målet om en bättre miljö vara i fara alternativt att vi får en utpräglad övervakningsstat så att individen inte missbrukar sin skyldighet att sortera sopor. För togs första steget för att via ekonomiska styrmedel åstadkomma en minskning av sopberget. Industrin och handeln gavs ett lagstadgat ansvar för återvinningen, det s.k. producentansvaret. En utvärdering visar dock att det är de boende som får betala även den miljöstyrningen. Den totala kostnaden för hushållens sophantering har ökat radikalt . Till detta ska läggas den avgiftshöjning som producenterna lagt på varan och därmed bibehållit sitt emballage i stället för att tänka i nya banor och minska sopkostnaderna. De som i realiteten fått ta ett allt större ansvar för sophanteringen är alltså hushållen, en utveckling som är oacceptabel. tillsyn av producentansvaret kan ifrågasättas då de endast konstaterat att återvinningen fungerat bra men inte analyserat vem som betalat kostnaden eller om målsättning/styrning fungerat på ett tillfredsställande sätt. En övergripande och fristående översyn av producentansvaret är därför nödvändig för att ge sopsorteringen den legalitet som erfordras för att kunna skapa ett långsiktigt hållbart sophanteringssystem. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02MJ257 · 2006-10-22 00:00:00 — Producentansvaret för källsorterat material tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om producentansvaret för källsorterat återvinningsmaterial. Hämtning och återvinning av returpapper och annat returhushållsavfall fungerar väl i många kommuner i . Problemen är dock inte lösta i storstadsregionerna. Till fanns ett väl fungerande hämtningssystem för returpapper i . Enligt ett årsschema placerade villaägarna ut tidningsbuntarna vid tomtgränsen där de hämtades. Med den mängd reklam som påtvingas hushållen samt dagstidningar av allt större omfång blir det efter några veckors samlande tunga lass för varje hushåll. måste varje hushåll själv transportera sina returhushållsavfall flera kilometer till olika uppsamlingsställen. Det skapar många olägenheter framför allt för äldre, handikappade och personer utan bil. Enligt förordning (1994:1205) om producentansvar för returpapper ska ett insamlingssystem anses som lämpligt om det är lättillgängligt, underlättar för den som har returpapper att lämna ifrån sig detta och i övrigt ger god service åt dem som skall lämna returpapper till systemet. Bedömningen av insamlingssystemets lämplighet sker i samråd med kommunen. Det är uppenbart att kravet enligt denna förordning inte uppfylls i många kommuner. Förordningen bör ses över. Kraven på lämplighet måste tydliggöras och framför allt måste producentansvaret skärpas!
mot · GU02MJ258 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om agerande mot kommersiell valfångst. Biologisk mångfald är ett av de prioriterade miljömålen. Det ska verka för inte bara i vårt eget land utan också internationellt. Ett exempel är kommersiell valfångst. 1982 beslutade , , om ett moratorium för kommersiell valfångst. Men , och senast stöder inte detta moratorium. Den valfångst som bedrivs påstås ske i forskningssyfte, men det är inte ett acceptabelt skäl. Kunskapen om valbeståndens storlek är fortfarande otillräcklig varför det moratorium som har införts bör bestå och respekteras av alla länder. Det är angeläget att den med kraft driver den linjen på internationell nivå.
mot · GU02MJ259 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt restriktivitet i fråga om dispens från strandskyddet. Frågan om strandskydd debatteras flitigt. Många anser att nuvarande regler är alltför hårda och ett hinder för utvecklingen i kommunerna. Det gäller inte minst kommuner där befolkningen minskar och där man hoppas att attraktiva tomter i sjönära lägen ska locka människor att flytta dit. Också turistnäringen klagar över reglerna för strandskydd. Vi anser att i avvägningen mellan olika intressen ska utgångspunkten också i fortsättningen vara restriktivitet i fråga om ansökan om dispens från strandskyddet. Allmänintresset ska väga tungt. Det är viktigt att lagstiftningen för strandskyddet fungerar lika över hela landet. Även om besluten ligger regionalt måste det finnas en övergripande helhetssyn. Därför bör det slutgiltiga avgörandet liksom ansvaret för helhetssynen ligga på länsstyrelserna. Om man delegerar till kommunerna måste föreskrifterna vara mycket tydliga. Kommunerna avstår ofta från att motivera vilka skäl som ligger bakom de dispenser som ges från strandskyddet. En sådan dispens bör inte vinna laga kraft. Det finns alltid en risk att man genom en dispens gör stranden otillgänglig för allmänheten. Vems intresse är viktigast den enskilde husägarens eller allmänhetens? För oss är det självklart att grundprincipen är att det är allmänhetens. När man frångår regeln om strandskydd och ger dispens måste dessa ärenden behandlas som de undantag och de specifika ärenden de är. I de fall strandskyddet upphävs måste det finnas en fri passage för allmänheten mellan strandlinjen och planerad bebyggelse eller andra anläggningar. Detta ska vara ett krav, inte en regel som det går att tänja på.
mot · GU02MJ260 · 2006-10-26 00:00:00 — Omställning för produktion och konsumtion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de långsiktiga energifrågorna och därmed sammanhängande strukturfrågor med hög prioritet måste ingå i forskning, utvecklingsarbete och planering för ett framtida uthålligt lantbruk. höll och en konferens (Öppet forum) med ett hundratal deltagare, på temat Vad betyder en kommande knapphet på olja?. Till mötet förelåg rapporten Efter oljetoppen, hur bygger vi beredskap när framtidsbilderna går isär?, och senare har en sammanfattning från konferensen färdigställts. Rapporten redovisar vad vi vet om oljereserverna, bedömningar av den framtida oljetillgången samt olika tänkbara visioner för den framtida energisituationen. Stor enighet råder om att nuvarande tillgång på riklig och förhållandevis billig olja troligen upphör och att detta med nödvändighet får drastiska konsekvenser som berör hela samhället både globalt och lokalt. Detta medför utöver stegrade energipriser att transporter och andra energikrävande aktiviteter med nödvändighet måste begränsas. Vidare kan förutses att höjda priser på transporter och råvaror leder till att lokal uthållig livsmedelsproduktion blir viktig på ett helt annat sätt än . Produktionen av föda och bioenergi kommer att konkurrera om samma odlingsmöjligheter (mark, vatten och växtnäringsämnen). Att det i övrigt råder stor osäkerhet om den framtida utvecklingen får inte tillåtas leda till att angelägen analys, forskning och planering inför de helt nya förutsättningarna för svenskt lantbruk försenas. bör därför som sin uppfattning ge regeringen till känna att de långsiktiga energifrågorna och därmed sammanhängande strukturfrågor med hög prioritet måste ingå i forskning, utvecklingsarbete och planering för ett framtida uthålligt lantbruk.
mot · GU02MJ261 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över förutsättningarna för den svenska äggmarknaden. Den svenska hönsnäringen har i enlighet med beslut infört nya produktionsmetoder. För den samlade näringen rör sig investeringen om ca fördelat på några hundra anläggningar. Äggpriserna har dock minskat avsevärt. Den främsta orsaken är mycket låga priser beroende på överproduktion inom närliggande EU-länder och den prispress som detta inneburit för den svenska marknaden. Detta har medfört att de svenska äggproducenternas situation försvårats, och många befinner sig nära konkurs. De producenter som satsat sina resurser på nya produktionsmetoder står inför situationen att förlora allt de äger. Omställningen, som enbart genomförts av inom EU, har inneburit höjda produktionskostnader varierande i olika anläggningar. har inget gränsskydd mot import för sin unika produktion. EU har beslutat att genomföra en liknande omställning . Exempelvis finska producenter har till stor del övertagit de gamla svenska hönsinredningarna. De finska producenterna får ett statligt bidrag som godkänts av EU om ca per kilo ägg för ägg från gamla burar. EU:s avsikt med detta bidrag torde vara att ska kunna försörja sitt behov av ägg men inte att producera överskott för eller andra EU-länder. Dessutom har de finska producenterna utlovats generösa statliga stöd när de ställer om sina anläggningar såsom de svenska producenterna redan gjort för egna medel. På grund av bidragen i och merkostnaderna för lagstiftade åtgärder i är produktionskostnaderna mycket lägre i . Äggpackerierna i betalar bara ett producentpris som motsvarar av produktionskostnaderna för ägg från godkänd produktion vid svenska gårdar. säljer färdigpackade ägg fritt levererade genom återförsäljare i för lägre pris än produktionskostnaden för opackade ägg hos äggproducenter i . Det finns ett behov av att motverka den prisdumpning som sker på den svenska marknaden. Våra inhemska äggproducenter riskerar konkurs för att de värnar djurskydd och följer lagstiftningen, medan utländska producenter på samma marknad inte gör det. Först och främst måste äggmarknaden bli konkurrensneutral. Svensk äggproduktion kan inte klara sig mot produkter som får statligt stöd och kan produceras mycket billigare med gamla anläggningar och enligt andra regelverk. Den svenska äggmarknadens förutsättningar bör ses över.
mot · GU02MJ262 · 2006-10-26 00:00:00 — Ekologisk produktion i privata trädgårdar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stöd för ekologisk produktion även bör kunna innefatta stöd till ekologisk fritidsodling. Fritidsodlingen har många utövare inom alla samhällsgrupper. För en del fritidsodlare är vistelse och arbete i trädgården det viktiga utbytet medan för andra det viktigaste är att kunna skörda egna grönsaker, bär, frukt etc. Sammantaget produceras i privata trädgårdar inklusive koloniområden avsevärt större mängder frukt och bär än i yrkesodlingen och därtill även grönsaker, kryddväxter och potatis i betydande omfattning. är flertalet fritidsodlare angelägna om att odla utan bekämpningsmedel och i många fall även utan handelsgödselmedel. I den mån bekämpningsmedel tillgrips är endast ur ekologisk synpunkt relativt harmlösa sådan tillåtna. Dagens fritidsodling är således till stor del i överensstämmelse med målsättningen för ekologisk odling. För ekologiskt medvetna fritidsodlare är det angeläget att kunna få tillgång till sorter och odlingsmetoder som utvecklas för ekologisk odling. Denna möjlighet bromsas emellertid av att de statliga anslagen för utvecklande av ekologisk odling ofta rubriceras som stöd för ekologisk produktion, vilket tolkats som att stödet endast kan avse yrkesmässig ekologisk odling. Det har exempelvis medfört att vid försök med nya sorter för ekologisk odling har sorter som beskrivits som lämpade för fritidsodling uteslutits. Från samhällssynpunkt är det förvisso viktigt att ekologisk odling främjas inom yrkesodlingen, men det är knappast mindre viktigt när det gäller den i många fall avsevärt mer omfattande fritidsodlingen. Därför bör stöd för ekologisk produktion kunna innefatta forskning och utvecklingsarbete även av sådant slag som är av intresse främst för fritidsodlingen.
mot · GU02MJ264 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en analys av EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att EU:s subventioner till vin- och tobaksodling avvecklas. EU:s jordbrukspolitik är en gigantisk koloss som tar oerhörda ekonomiska resurser i anspråk. Nära halva EU:s budget går till jordbrukspolitiken, dvs. Den är också nästan så långt ifrån miljömässigt och djuretiskt hållbar som man kan tänka sig. Helst av allt skulle jag vilja att hela jordbrukspolitiken på EU-nivå avskaffas och alltså åternationaliseras. Dock lär det ta ett tag att få igenom denna åsikt i EU. En reformering av EU:s jordbrukspolitik så att endast ekologiskt hållbara och djurvänliga jordbruk är berättigade till stöd kan vara ett steg i rätt riktning. Men det handlar inte bara om på vilket sätt jordbruket sköts. Det handlar också om vilken jordbrukspolitik EU driver när det gäller att subventionera vad som ska produceras samt på vilket sätt detta hänger samman med andra politiska målsättningar. Ökad och förbättrad folkhälsa är en sådan målsättning, fastslagen i liksom också EU. I såväl svenska mål som EU-mål för folkhälsan lyfts bl.a. frågan om sunda och säkra miljöer och produkter, minskat bruk av alkohol och tobak samt säkra livsmedel fram. Det betonas också särskilt att hälsan måste beaktas inom alla politikområden. Frågan är dock om så görs. EU subventionerar produktionen av tobak med . EU har regler för s.k. säljfrämjande åtgärder med stöd till feta mjölkprodukter, bl.a. riktat till skolbarn. EU ger stöd till produktion och konsumtion av smör och grädde på närmare 3 miljarder . EU ger stöd till vinodling och också ett stöd till s.k. överskottsvin som leder till att priserna dumpas. Det finns säkert många fler exempel. Poängen här är att det inte tycks finnas någon samordning av politiken. Å ena sidan har man fina folkhälsomål för att bl.a. förhindra fetma och en restriktiv alkoholpolitik för att skydda hälsan, men å andra sidan bedriver man en aktiv jordbrukspolitik för att stödja just denna produktion. Det är orimligt. Slutsatsen blir att det måste göras en analys av EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan. Det är rimligt att tro att denna analys visar på vilken negativ effekt EU:s jordbrukspolitik har på folkhälsan. Jag förutsätter då att regeringen vidtar åtgärder för att ändra EU:s politik inom detta område. En av de saker man dock genast borde kunna ändra på är det stöd som EU ger till produktion av tobak och vin. Regeringen bör genast verka för att detta stöd upphör i EU.
mot · GU02MJ269 · 2006-10-27 00:00:00 — Kattens status i samhället tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att höja kattens status i samhället. fylls platserna hos de ideella djurskyddsorganisationerna som sysslar med omplacering av katter. Antalet förvildade katter tycks också öka i vårt samhälle. Bakom varje hemlös katt finns i princip ett djurskyddsbrott. Enligt lagstiftningen om tillsyn över hundar och katter är varje kattägare skyldig att utöva tillsyn i erforderlig omfattning. Kattens status är generellt sett mycket låg i vårt samhälle. Det finns inga krav på obligatorisk identitetsmärkning av katter och inte alltför sällan kan man se annonser om att katter bortskänkes. Det är svårt att få fram någon exakt uppgift om antalet hemlösa katter i . Jag har frågat som ger följande svar: Enligt , kanslichef på den fristående organisationen . Det har gjorts uppskattningar av antalet hemlösa katter i . Dessa uppskattningar är emellertid mycket osäkra. Enligt en uppgift rör det sig om 30000 hemlösa katter i , enligt en annan uppgift handlar det om 20000.. Lagen om tillsyn över hund och katt (1943:459) är föremål för en översyn. Enligt min mening är det angeläget att kattens status stärks i samhället. Först då kan de problem som finns med hemlösa katter få sin lösning. Enligt min mening bör möjligheterna att stärka kattens status genomlysas. Genomlysningen bör också omfatta hur hemlösa katter bäst ska tas om hand i samhället. Ytterst är det sista ett statligt ansvar, eftersom hemlösa katter som upphittas omfattas av hittegodslagstiftningen. Lämpligheten av att en katt ska betraktas som ett hittegods bör också genomlysas. finns inga klara riktlinjer eller förordningar för hur myndigheter ska förhålla sig till en omärkt och oregistrerad katt. Detta tar mycket tid och resurser och skapar frustration hos både polismyndigheten och kommuner. En obligatorisk ID-märkning samt registrering av katter gör att ansvar kan utkrävas av ägaren.
mot · GU02MJ270 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda införandet av ett pantsystem för cigarettfimpar. Vi vill alla ha en snygg och städad omgivning. Men i många av våra samhällen har det börjat drälla av cigarettfimpar på gator och torg. Cigarrettrökarna verkar ha fått allt svårare att hitta papperskorgarna sedan rökstoppet på krogarna infördes. Ett enkelt och effektivt sätt att få bort fimparna från gator och torg vore att införa ett pantsystem för fimpar. Detta skulle i första hand uppmuntra rökarna att ta ansvar för sina fimpar och lämna tillbaka dem till framtida insamlingsstationer, men även andra personer skulle få ett incitament till att hålla våra gator och torg rena från fimpar. Att ett sådant system även skulle höja priset på cigaretter skulle dessutom bidra till en ökad folkhälsa genom att färre får råd att röka. Resultatet skulle bli renare och mera välstädade gator och torg i våra samhällen samtfriskare människor. Och vem vill inte ha det?
mot · GU02MJ272 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att förändra jaktförordningen (JF) så att funktionshindrade har större möjlighet att delta i jakt. Alla människor har samma rätt att få komma ut i naturen, och det är glädjande att se hur alltfler rörelsehindrade deltar i jakt och viltvård. Därför är det märkligt att regler gör det onödigt svårt för rörelsehindrade att jaga. Jaktförordning (1987:905) slår fast vad som ska anses vara förbjudna medel och metoder för fångst och dödande. Enligt förordning (2001:451) är det bl.a. förbjudet att jaga från ett motorfordon i rörelse. För att underlätta för dem som är rörelsehindrade och ge dem möjlighet att delta vid jakt på samma villkor som alla andra anser jag att rörelsehindrade bör få rätt att jaga från motordrivet fordon. Det är en enkel förändring i jaktförordningen som innebär att funktionshindrade undantas från denna bestämmelse, vilket skulle betyda väldigt mycket för många rörelsehindrade. Inte minst skulle detta innebära att många jägare skulle kunna fortsätta att följa med ut i skogen och delta i gemenskapen trots att de blivit gamla och inte har full rörelseförmåga längre.
mot · GU02MJ274 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av kustnära ålfiske. Det svenska kustfisket har en stark tradition för boende längs våra kuster och större insjöar. Möjligheten för kustbefolkning att husbehovsfiska har funnits och är ett viktigt inslag för att upprätthålla en levande kustbygd. För många skärgårdsfastigheter på östkusten är ålfiske den största enskilda inkomsten. kan den möjligheten beskäras på grund av ett förslag om starkt reglerat kommersiellt fiske av ål samt totalt fiskeförbud för sport- och husbehovsfiske av ål. I den modell som skisserats av skulle endast de största kommersiella fiskarna få fortsätta med ålfiske. Detta skulle innebära ett hårt slag mot kustbefolkningen som redan fått stora inskränkningar i tidigare fiskerättigheter. Den europeiska ålstammen har decimerats. Framför allt gäller detta den minsta ålen, den s.k. glasålen. Den svenska ålstammen har dock inte genomgått samma decimering. Vad som är anledningen till nedgången av den europeiska ålfiskestammen är dock osäkert. Vissa pekar på kraftverkens inverkan på ålvandringen i vattendrag och floder, andra menar att det sydeuropeiska fisket av s.k. glasål och den omfattande exporten som sker av denna är en bidragande orsak till den minskade ålstammen. Till och med pekar på en omfattande kunskapsbrist. Att det behövs en europeisk fiskeripolitik som säkrar beståndet av ål är dock klart. vittnar många svenska fiskare om att det lokala beståndet av könsmogen ål inte förändrats nämnvärt . Den skattning som gjort vad gäller den svenska ålstammen innehåller osäkerheter, bl.a. vad gäller uppgifter för i vilken utsträckning ålfångster landningsregistreras. Vissa uppgifter pekar på att kanske endast en tredjedel av den samlade fångsten upptas till registrering. Den nya regering som tillträdde har tydligt signalerat förändringar i den svenska fiskeripolitiken. Bland annat har man uttalat tydliga intentioner att förändra fiskesystemet i . kommer med största säkerhet att flytta fram ikraftträdandet för förvaltningsplaner till . Innan detta system och EU-politiken är fastlagda och utarbetade vore det därför olyckligt att slå ut stora delar av fiskenäringen och även att omöjliggöra sport- och husbehovsfiske.