ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Kr231 · 2006-10-26 00:00:00 — Nationell kulturpolitik och ungas kultur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de nationella kulturpolitiska målen i relation till ungas kultur. statliga kulturpolitiska mål definierades barn och unga som en prioriterad grupp. kulturproposition förstärktes detta perspektiv. Men frågan är om denna politiska ambition fått det genomslag som förväntades. Flera utredningar och rapporter tyder på det motsatta. I rapporten kulturår konstateras att ungas kultur missgynnas. Ungas kultur har svårare än exempelvis idrotten att få ekonomiskt stöd. På den lokala nivån kritiseras bidragssystem och stelheten i budgetprocessen. Frågan måste ställas om kommunerna förmår att ta ansvar för den unga kulturen. Kanske huvudproblemet på den lokala nivån inte enbart är pengar, utan attityder och värderingar. Ungdomar är i hög grad kulturella. Musik, film, teater och mycket annat är en central del i unga människors liv. Allt detta kulturutövande sker i stor utsträckning utanför kulturpolitikens verksamheter. Mot bakgrund av detta är det viktigt att fokusera de ungas egna kulturaktiviteter. De aktörer som bäst kunnat möta ungdomsgruppens kulturengagemang finns inom det fria kulturlivet. Trots detta är det institutionerna som får ökat stöd. Kommunernas stöd till föreningslivet har exempelvis halverats . Även ur ett annat perspektiv märks detta problem. riksdagsbeslut om de statliga kulturpolitiska målen fick starkt genomslag i de kommunala kulturpolitiska måldokumenten. tyder utredningar som gjorts på att nationella kulturpolitiska mål fått ett mycket mindre inflytande på kulturpolitiken på kommunnivå. Utifrån detta resonemang är det beklagligt att det inte blir ett särskilt år för ung kultur. Ett särskilt år hade gett den unga kulturen ökad uppmärksamhet. bör därför ge regeringen till känna att utifrån de nationella kulturpolitiska målen bör de ungas kultur fokuseras i enlighet med vad som i motionen anges. Frågor som kan ställas är bland annat hur resurserna sprids mellan generationer, kön, klass och etnicitet. Hur kan den nationella kulturpolitiken bättre stödja det nya samt vara ännu mer kraftsamlande även för de kulturpolitiska målen på kommunnivå?
mot · GU02Kr232 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stöd till Vandalorum. Vandalorum ska vara en nordisk mötesplats för konst och design med universitetsutbildning, samlingar och utställningar. Projektet har ett brett stöd i kommun och även regionalt. Också i finns ett stöd. Vi har kunnat följa hur verksamheten redan har utvecklats med Workshop Vandalorum och . Det är nu viktigt att arbetet kan fortsätta och byggandet komma i gång utan dröjsmål. Det är viktigt att prioritera det statliga stödet för att projektet ska kunna fullföljas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr233 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners och landstings ansvar för stöd till folkbildningen. visade sitt förtroende för folkbildningen genom att anta en ny folkbildningsproposition samt anslå ytterligare till folkbildningen. I propositionen betonas att folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället och att ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen delas mellan stat, landsting och kommuner. kan vi konstatera att det generellt sett inte blev några höjda kommunanslag till studieförbunden . Elva kommuner ger inte en enda krona till studieförbunden. motsvarade kommunbidragen av statens stöd till studieförbunden. var motsvarande siffra . Det kan ställas mot det faktum att av kommunerna redovisar ett positivt ekonomiskt resultat avseende . Kommunernas sammanlagda överskott uppgick till under . Även landstingen visar samma trend när det gäller ekonomiskt stöd till studieförbunden. minskar det sammanlagda stödet med 1,5miljoner kronor (fem län/regioner ökar dock sitt stöd ). I jämförelse med har det sammanlagda landstingsanslaget minskat med , omräknat till konsumentprisindex, avseende . Ett grundläggande skäl för samhällets stöd till folkbildningen är att den bidrar till en demokratisk utveckling av samhället. Ett annat viktigt skäl är att folkbildningen bidrar till att ge kvinnor och män möjligheter att påverka sin livssituation och skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Studieförbundens verksamhet utgör också ett viktigt bidrag för att minska ohälsan i samhället samt att verka för jämställdhet och öppenhet för inflytande från andra kulturer. Studieförbunden är landets största kulturarrangör med 237600 kulturarrangemang som lockar 15,5 miljoner deltagare. Lägger man till att studieförbunden i sin studiecirkelverksamhet samlar ca 2,3 miljoner deltagare inser man hur betydelsefull lokal folkbildning är för stärkt personlig livsmakt och lokal samhällsutveckling. Den av antagna nya folkbildningspropositionen betonar att ansvaret för folkbildningen måste delas mellan stat, kommuner och landsting. Staten kan självklart inte kommendera vare sig landsting eller kommuner att öka sitt ekonomiska stöd till folkbildningen. Men regeringen kan ytterligare tydliggöra ambition med ett delat ansvar för stödet till folkbildningen.
mot · GU02Kr234 · 2006-10-27 00:00:00 — De politiska ungdomsförbundens bidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av bidragen till de politiska ungdomsförbunden. har det återigen varit debatt om de bidrag som de politiska ungdomsförbunden får. Det är återigen en koppling till att ungdomsförbunden ska redovisa antalet medlemmar och sedan får de bidrag utifrån redovisat antal medlemmar. Även antalet lokalavdelningar som kan redovisas hjälper till att få mer pengar. Ju fler medlemmar och lokalavdelningar ungdomsförbunden redovisar, desto högre bidrag får de. Problemet som uppmärksammats, vilket i sig inte är nytt eftersom det varit omdebatterat tidigare, är att en del ungdomsförbund tycks göra vad som helst för att få upp medlemsantalet. Oriktiga siffror har redovisats, och det tycks vara problem med intygen om äktheten. Någon samordning centralt tycks inte heller ske i alla ungdomsförbund. I några fall har det gått så långt som till polisanmälan och att ungdomsförbund fått betala tillbaka erhållna bidrag på grund av oriktiga uppgifter. Detta skadar, enligt mig, förtroendet för alla ungdomsförbund, även om inte alla är inblandade. Jag anser att det nu är dags att göra en ordentlig översyn av de statliga regler som gäller för bidrag till ungdomsförbund. Det kan inte fortsätta på det sätt som det gör . Frågan är då på vilket sätt reglerna ska förändras. Ett förslag är att bidragen till de politiska ungdomsförbunden dels ska bestå av ett grundbelopp lika för alla, dels vara baserade på antalet mandat respektive parti har i . Med ett sådant system, som redan praktiseras i flera kommuner i landet, minimeras riskerna för felaktigheter.
mot · GU02Kr235 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomars fritid. Verksamheter och mötesplatser för ungdomar I vårpropositionen avsattes 80miljoner kronor under utgiftsområde 17 till verksamheter och mötesplatser för ungdomar. Denna post återfinns dock inte i budgetpropositionen. konstaterar att denna satsning på unga människors, flickors och pojkars fritid, på verksamheter som de själva har möjlighet att ta initiativ till och utforma, är hett efterlängtad och behövd. Mängder av undersökningar har visat att ungdomar uppfattar att de inte har något inflytande över sin egen situation och att de upplever att de saknar vettiga fritidssysselsättningar och ställen att mötas på utan att det kostar en massa pengar. Det finns ett stort underskott på drogfria lokaler och verksamheter. Anslaget bör administreras av . Kommuner såväl som ungdomsföreningar måste ha möjlighet att söka pengar och få sin ansökan behandlad utan långa handläggnings- och beslutsvägar, som gör att flickorna och pojkarna hinner växa ifrån sina idéer innan de kan genomföras. Som alltid i sådana här sammanhang bör myndigheten beakta att ungefär lika mycket resurser satsas på båda könen. De 80miljoner kronor som i vårbudgeten avsattes för verksamheter och mötesplatser för ungdomar bör läggas tillbaka in i budgetpropositionen 2007, anslag 29:1 . anslår för detta ändamål 80miljoner kronor i sin budgetmotion Kr 279 för utgiftsområde 17. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr239 · 2006-10-29 00:00:00 — Statliga bidrag till föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett antidiskrimineringsvillkor i alla statliga bidrag till för-eningar. Det behövs en klausul och policy mot diskriminering som ska gälla för alla statliga bidrag som förmedlas till föreningslivet. Det ska gälla för projektbidrag och föreningsbidrag. I budgeten påpekades att bl.a. jämställdhet mellan könen är ett prioriterat område och att särskilt skall uppmärksamma hur organisationer bildade på etnisk grund kan delta aktivt i detta arbete. Mer specifikt: arbetet för ökad jämställdhet skall vara ett prioriterat insatsområde vid beslut om verksamhetsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund 2003. Regeringen anser att frågor som gäller jämställdhet mellan könen samt de frågor som är förenade med den gemensamma värdegrunden skall uppmärksammas vid fördelning av statsbidrag till organisationer som främjar integration. Jämställdhet skall vara ett prioriterat område vid fördelningen av verksamhets- och projektbidrag. Med andra ord användes bidragsverktyget som ett sätt att lyfta fram arbete med jämställdhet just hos organisationer bildade på etnisk grund. Det kan i och för sig vara positivt att regeringen ställer krav som kan leda till ökad jämställdhet mellan könen, men det är anmärkningsvärt att sådana krav inte ställs vid annan bidragsgivning, t.ex. statsbidrag till föreningar på handikappområdet och föreningar som arbetar med sociala frågor. Oavsett anledningen till detta agerande borde det viktiga vara att det skall införas ett antidiskrimineringsvillkor som gäller alla lagreglerade diskrimineringsgrunder i alla offentliga bidrag till föreningslivet. I olika former förmedlas bidrag från det offentliga till olika slags frivilligorganisationer och andra sammanslutningar. Dessa organisationer spelar en viktig roll i . Därmed bör det understrykas att antidiskrimineringskraven gäller även dessa i synnerhet om de får skattemedel i stöd. Ungefär på samma sätt som i statliga upphandlingar borde en antidiskrimineringsklausul utvecklas så att t.ex. frivilligorganisationer som får bidrag är införstådda med att utbetalning kan stoppas eller återkrävas vid överträdelser av denna klausul.
mot · GU02Kr247 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förenkla budgetpropositionens språk, terminologi och struktur. Som ny riksdagsledamot är det med stor entusiasm man ger sig i kast med sin första budgetproposition. Tyvärr upptäcker man snart att kanske enskilt viktigaste politiska beslutsdokument är svårt att ta till sig. Visst finns det en särskild charm i det sätt att skriva som kallas kanslisvenska. Rätt använt kan det offentliga språk vara föredömligt tydligt och begripligt. Men tyvärr är inte budgetpropositionen något klart lysande exempel på detta. Alla som försökt vet att det svåraste med att skriva är att skriva enkelt och rakt. En budgetproposition kan heller aldrig vara helt befriad från ovanliga ord och särskilda begrepp som kanske passar just där. Men ambitionen borde vara att göra hela budgeten lika föredömligt enkel att ta till sig som det viktiga särtrycket Finansplan och sammandrag där man i huvudsak lyckas skriva klart, tydligt, rakt och enkelt. Jag vill därför föreslå att uppmanar regeringen att försöka förenkla budgetpropositionens språk, terminologi och struktur.
mot · GU02Kr249 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Riksutställningar och . När besluten togs om att Riksutställningar (RU) och delar av () skulle omlokaliseras till blev de lovade att de skulle få full kompensation för de extra kostnader som flytten skulle komma att medföra. Kompensationen skulle gälla såväl förberedelser och flyttkostnader som omställningskostnader på den nya orten liksom de bestående fördyringar som kunde uppstå. Enligt de beräkningar vi fått från är kostnaderna visserligen ännu osäkra, men kan ändå uppskattas utifrån beräknade rekryteringskostnader för ny personal, pensionsersättningar och andra utgifter för personal som inte följer med till den nya orten, lokalplanering, flyttkostnader, resekostnader osv. I budgetpropositionen finns inte några som helst medel avsatta för detta. När det gäller RU handlar det exempelvis om extrakostnader för transporter av utställningsfordon och mellanlagring av utställningar på fastlandet, för RAÄ om produktionsförlust under nyrekryteringar m.m. bör därför besluta att för kostnader på grund av omlokalisering i RU:s budget avsätta 26miljoner kronor, för och för , samt att i RAÄ:s budget för , för och för . Medlen ska föras till anslag 28:32 Riksutställningar respektive 28:24, . Detta yrkande återfinns i budgetmotion för utgiftsområde 17 (Kr279). Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr252 · 2006-10-30 00:00:00 — Översyn av hyreskompensation för statliga kulturlokaler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av hyreskompensation för statliga kulturlokaler. Hyreskostnaderna utgör för många av de statliga kulturinstitutionerna en stor andel av de fasta kostnaderna, något som också tydligt framgår i budgetpropositionen 2006/07:1 för utgiftsområde 17 under rubriken 4.5.15 Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader. Redovisningen visar på förändring . Av denna redovisning framgår dessutom att införandet av fri entré vid de centrala museerna medfört att hyreskostnadernas andel av anslagen är mindre 2005 än vad de skulle ha varit annars, till följd av kompensationen som berörda institutioner erhållit. För och inträdde denna effekt . Huvudproblemet är dock den dåliga symmetrin mellan och Statskontorets beräkningar av hyressättning respektive hyreskompensation. Den beräkningsmetod som Statskontoret använder sig av är rikthyror istället för faktiska hyror. Det är en beräkningsmetod som är anpassad för myndigheter med marknadsmässiga hyror. Metoden fungerar dåligt för kulturinstitutionerna som saknar realistiska möjligheter att flytta till andra likvärdiga lokaler med mer fördelaktig hyresnivå. (SOU 2004:28) har inte heller förmått reda ut vilka som ska ansvara för hyressättningen när hyresvärden åläggs att utföra större ingrepp på grund av nya arbetsmiljöregler eller riksdagsbeslut, exempelvis förbättrad ventilation eller handikappanpassning. För en institution med kostnadshyra innebär sådana åtgärder, om de belastar hyran, att medel måste tas från den direkta verksamheten. Vi kan konstatera att de utredningar som gjorts har misslyckats med att formulera en lösning. I avvaktan på att få en lösning till stånd anslår i sin budgetmotion för ämnesområdet (2006/07:Kr279) för ändamålsfastigheternas hyror 2007 och 40mnkr att tillföras anslag 28:5 Bidrag till Operan, , , , Svenska Rikskonserter och . lät göra en genomlysning av museers och andra kulturinstitutioners lokalkostnader. Det resulterade i att för i ett tillkännagivande för regeringen upprepade kravet på att en översyn behöver göras av den nuvarande metoden för beräkning av myndigheternas hyreskompensation. Detta krav behöver ytterligare upprepas. Det bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr254 · 2006-10-30 00:00:00 — Pris- och löneomräkning inom kultursektorn begär att regeringen återkommer med förslag till hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än för att motverka urholkning av anslagen inom kultursektorn. har vid upprepade tillfällen lyft fram problemet med att pris- och lönekompensationen i budgeten slår ojämnt inom kultursektorn. Den fria scenkonsten, amatörkulturens centralorganisationer, litteratur- och tidskriftsstödet liksom hemslöjden är bara några exempel på kulturverksamheter som inte får någon uppräkning av sina anslag för pris- och lönehöjningar. De drabbas därmed av kontinuerlig urholkning av anslagen, vilket resulterar i nedskärningar, höjda biljettpriser osv. Detta i sin tur motverkar kulturpolitikens mål ­ att verka för att alla som bor i landet får tillgång till kulturlivet. Under Prioritet 1 i budgetunderlag för åren 20052007 återfanns kravet att bidragen till det fria kulturlivet och vissa teaterinstitutioner måste värdesäkras. De kulturinstitutioner vars anslag omräknas för att kompensera pris- och lönehöjningar har fått vidkännas ett avdrag som skall kompenseras med ökad produktivitet. Den dag institutionen inte längre mäktar med att öka sin produktivitet blir konsekvensen att verksamhetsvolymen måste skäras ner. Än värre ser det alltså ut för dem som inte över huvud taget får någon ersättning för konjunkturbundna kostnadsökningar. Frågan om pris- och lönekompensation är en följetong. () har på uppdrag av kulturutskottet gjort flera utredningar. skrev kulturutskottet (bet. 2004/05:KrU1): Utskottet föreslår således att regeringen ges i uppdrag att utvärdera effekterna av det nuvarande pris- och löneomräkningssystemet och dess tillämpning på anslagen inom politikområde 28 Kulturpolitik. Regeringen bör därefter återkomma till och redovisa resultat av denna utvärdering. Vänsterpartimotioner om pris- och lönekompensation inom scenkonstområdet och inom hela kultursektorn har sedan (bet. 2005/06:KrU27) besvarats med att regeringen inväntar resultatet av en begärd översyn av villkor och riktlinjer för bidragsgivningen till de fria teater- och dansgrupperna. Denna översyn har presenterats av . Utredaren framhåller att det är angeläget att det offentliga stödet till det fria kulturlivet successivt ökar. Utredaren förespråkar också en permanentning av det engångsvisa anslag som de fria grupperna/koreograferna fått och poängterar att anslaget fortsättningsvis bör kostnadssäkras, dvs. kompenseras för pris och-löneutvecklingen. anser att tiden nu i hög grad är mogen för en uppföljning av de utredningar som redovisats av och av , och att regeringen ges i uppdrag att återkomma med förslag till hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än för att motverka urholkning av anslagen inom kultursektorn. Detta bör begära.
mot · GU02Kr255 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter att anordna stora idrottsarrangemang. Besöksnäringen med olika evenemang och upplevelser tillför samhället stora intäkter . Reklam, hotellnätter, restaurangbesök, handel, transporter o.s.v. i samband stora och små arrangemang leder till inkomster till stat och kommuner i form av skatter. Besöksnäringen har mycket stora utvecklingsmöjligheter i vårt land. Inte minst har fjällvärlden och vinterturismen mycket att erbjuda. andordnas ett stort antal alpina och andra vintersporttävlingar i . Det handlar om världscup och världsmästerskap med ett stort antal tävlande, funktionärer, medier och besökare. Det är angeläget att staten stödjer de orter som har förutsättningar att anordna stora idrottsarrangemang. Främst handlar det om garantier när man ansöker om värdskap för tävlingar.
mot · GU02Kr256 · 2006-10-27 00:00:00 — Upphävande av förbudet mot professionell boxning beslutar att upphäva förbudet mot professionell boxning i enlighet med vad som anförs i motionen. Förbudet mot professionell boxning är nu drygt 30år gammalt. Det har diskuterats och ifrågasatts under hela förbudsperioden. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av regelsystem och medicinska kontroller som borde komma proffsboxningen till del. Förbudet mot att utöva sporten professionellt, i då de flesta idrotter har en yrkesmässig sida, har mist sin aktualitet och legitimitet. En statlig utredning har visat en positiv inställning till att häva förbudet. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande den 1januari 1970. Dessa boxare verkar ofta framgångsrikt runt om i världen. I är det dock olagligt för dessa unga människor att utöva sin sport yrkesmässigt. Vi är i stort sett ensamma i världen om förbudet. Det är hög tid att återigen tillåta professionell boxning i .
mot · GU02Kr257 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hela ska ges möjlighet att ta emot radiosändningar. En av grunderna för ett demokratiskt samhälle är ett öppet och allsidigt kommunikationssystem, som på lika villkor erbjuder hela befolkningen tillgång till såväl information och opinionsbildning som kultur och underhållning. Radio och tv har en viktig funktion att fylla när det gäller varning och information till allmänheten. Det är därför angeläget att identifiera svagheter i systemen. Under /06 behandlade regeringens proposition 2005/06:112 Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012. I beslutet framgår att programföretagen ska sända ljudradio och television till hela landet, vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningar i marknät. I delar av är det omöjligt för invånarna att lyssna på radio eftersom det på dessa platser råder s.k. radioskugga. Det förekommer att personer bosatta i en tätort trots adekvat mottagningsutrustning saknar möjlighet att ta emot radiosändningar. har en central geografisk placering, mitt i en tillväxtregion och är granne med landets huvudstadsregion. Detta till trots finns problem med att ta emot radiosändningar. Problemen är väl kända och borde av det skälet redan kunnat åtgärdas. Detta till trots saknar delar av länets befolkning möjlighet att ta del av ett varierat radioutbud samt få del av viktig samhällsinformation.