mot · GU02Sf251 · 2006-10-31 00:00:00 — Ökad kunskap i handläggningsprocessen5 Extern tillsyn av mottagningsverksamheten6 Rätten till eget boende7 Höjd dagersättning till asylsökande8 Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande9 Rätt till vård på lika villkor12 Rehabilitering av tortyr- och traumaskadade flyktingar13 Gömdas tillgång till sjukvård15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av omvärldsbevakning, liksom analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys av bristande effektivitet i ärendehanteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk vidareutbildning för samtlig personal inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningssatsning angående könsrelaterad förföljelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ambitionsnivån på den organiserade verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen låter utreda frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. begär att regeringen lägger fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter vad gäller flyktingmottagningen.1 begär att regeringen återkommer med förslag om hur höjning av kommunersättningen vid flyktingmottagande bör utformas.1 begär att regeringen återkommer med förslag om återställande av bostadsersättningen vid eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet samt att ska uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. begär att regeringen återkommer med förslag om ändring av förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet för asylsökande som lever på förläggningar och i eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans ansvar för barn till asylsökande och om möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. begär att regeringen återkommer med förslag angående gömda barns rätt till skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör inhämta utlåtande från (Smer).2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdrag till ().2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxna asylsökandes tillgång till sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i samarbete med bör utforma riktlinjer angående möjligheter för asylsökande att erhålla hälso- och sjukvård inom ramen för befintligt hälso- och sjukvårdssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur en utökad rätt till full sjukvård för asylsökande och gömda ska genomföras. begär att regeringen återkommer med förslag om att behandling för tortyr- och traumaskador ska räknas som akut sjukvård enligt vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar och finansiering vad gäller rehabiliteringen av tortyr- och traumaskadade flyktingar. begär att regeringen återkommer med förslag om att den som kan göra sannolikt att hon eller han varaktigt befunnit sig i och inte gjort sig skyldig till grov brottslighet ges permanent uppehållstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sammanställa nödvändig kunskap om sekretesslagens innehåll i fråga om gömda personer som söker sjukvård och sprida denna i form av särskild utbildningsinsats för sjukvårdspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukvårdskostnader för gömda asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gömdas tillgång till sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn som blir myndigt innan ansökan om uppehållstillstånd slutgiltigt prövats inte bör flyttas från kommunalt ungdomsboende till ett anläggningsboende för vuxna eller till eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handläggningen av ärenden som rör ensamkommande barn. 1 Yrkandena 8 och 9 hänvisade till AU. 2 Yrkandena 17 och 18 hänvisade till SoU. Svensk flyktingpolitik har hårdnat väsentligt och rättssäkerheten för asylsökande har försämrats i samma takt. Vi utvecklar vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras i vår motion om Flykting- och immigrationspolitiken. I det följande vill vi istället rikta fokus på den del av flyktingpolitiken som rör det svenska flyktingmottagandet och ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och landsting. I och med den nya instans- och processordning som infördes då lades ner och överprövningen i asylärendena flyttades över till länsrätter med kammarrätten i som slutinstans, har ett viktigt steg tagits mot en ökad rättssäkerhet i asylprocessen. Detta har varit en nödvändig reform för att också få ner de långa handläggningstiderna och en grundförutsättning för en lyckad integrationsprocess. har drivit frågan om nedläggning och kan nu konstatera att det beslut som fattade om att lägga ner äntligen genomförts. Den nedbrytande väntan som råder i asylprocessen innebär att många lever fastlåsta i avskurenhet och passivitet vilket i sig försämrar möjligheten till en positiv integration i . Det är därför viktigt att integrationsprocessen ska börja den dag en flykting sätter sin fot på svensk mark och söker asyl. Ett värdigt och positivt mottagande är avgörande för att möjliggöra tillhörighet i det nya landet, och för att alla mäns, kvinnors och barns ovillkorliga rättighet att, i enlighet med internationella konventioner, söka och finna en i ska garanteras. genomfördes tre externa granskningar av verksamhet: Statskontorets Tydligare styrning av , Inneffektiv asylprövning och genom resurser. De pekar alla på olika sätt på brister vad gäller styrning av verksamheten. Detta har konsekvenser för bl.a. rättssäkerheten och handläggningstiderna i samtliga ärenden. I stort sett allt beslutsfattande i enskilda ärenden görs av handläggare lokalt. För att underlätta kontakten med de asylsökande är en sådan decentraliserad struktur i och för sig önskvärd. Detta är dock avhängigt av att det finns en tydlig styrning centralt. Häri finns stora brister. saknar en arbetsordning som reglerar befogenheter, ansvar och rutiner. Detta medför uppenbara risker för bristande likvärdighet och ökar risken för godtycke i handläggningen. har haft i stort sett samma problem med långa handläggningstider, bristande enhetlighet i bedömningen och svårigheter med att vinna förtroende hos allmänheten. Dessa problem har man haft oavsett omorganisering, ledningsbyten och diverse utredningar. Bl.a. beskrivs detta i Statskontorets rapport styrning av (2004:20). Detta faktum har knappast förbättrats ; med uppgifter om att personalen firat avvisningar och att handläggare polisanmält föräldrar till apatiska barn i stället för att vända sig med misstankar om att barn far illa till de sociala myndigheterna, osv. Förtroendet för är undergrävt. Ökad kunskap i handläggningsprocessen Flertalet utredningar och rapporter understryker också behovet av att komma tillrätta med problem som har att göra med den s.k. misstroendekultur som finns inom . har i sin avhandling på asyl - retorik och praktik i svensk flyktingpolitik (2004) pekat på dessa faktorers påverkan på rättssäkerheten i asylprocessen. har följt asylprocessen i ett drygt hundratal individuella ärenden steg för steg på vägen mot ett beslut. Hon understryker bl.a. allvarliga brister vad gäller ofullständiga beslutsmotiveringar. Ett avgörande problem är det faktum att det är som utser ombud och som överhuvud ansvarar för det första beslutet, inklusive asylförhör, utredningar av olika slag, beredning, beslut och verkställighet. Härmed agerar en och samma myndighet på en gång som polis, åklagare och domare och en hög grad av godtycklighet får råda. För att komma tillrätta med de bristande beslutsunderlagen är det nödvändigt att förstärka omvärldsbevakning, liksom att analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt förbättras inom myndigheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den mer rättssäkra asylprocess som har införts i och med övergående till den nya processordningen med förvaltningsdomstolar som sköter överklagandeärendena, förväntas medföra att kvaliteten på handläggningen även i första instans ökar. I budgetpropositionen anvisar regeringen en engångsvis förstärkning av anslag om 50 miljoner för att höja kvaliteten på grundutredningarna. Vi välkomnar dessa medel men ställer oss frågande till den bristande effektivitet som uppvisat sedan den nya processordningens införande. Därför bör regeringen tillse att en noggrann och skyndsam analys genomförs av bristande effektivitet i ärandehanteringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att handläggare och beslutsfattare ska kunna leva upp till dessa ökade krav på beslutsunderlagens kvalitet måste vidareutbildning göras obligatorisk för samtlig personal inom . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare är det viktigt att utbildningen av personal om kvinnors asylskäl förbättras. finns stora brister i de utredningar och bedömningar som gäller sådana ärenden. I och med att utlänningslagens flyktingbegrepp genom ny lagstiftning nu utvidgats till att omfatta även förföljelse på grund av kön och sexuell läggning, ställs ytterligare krav på att förbättra utbildningen av samtliga handläggare och beslutsfattare. En omfattande utbildningssatsning måste därför genomföras vad gäller könsrelaterad förföljelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Stora problem finns också med organiserade verksamhet. Denna bedrivs ofta med en alltför låg ambitionsnivå. Många av de asylsökande som finns på förläggningarna deltar inte i verksamheten. Flera utredningar har pekat på de brister som finns jämfört med det syfte som regeringen angett för verksamheten. Ett av dessa syften är att förbereda den asylsökande för ett liv i , dvs. att förbereda integrationen när uppehållstillståndet väl beviljats. Det tidigare gjorde 2002 en granskning och fann omfattande brister i den organiserade verksamheten. Här underströks behovet av att sätta upp tydliga målsättningar för hur stor andel av de asylsökande som bör återfinnas i praktik eller tillfälligt arbete. behöver göra aktiva insatser för att underlätta för praktik och tillfälligt arbete. Därför är det nödvändigt att regeringen i regleringsbrev tydliggör ambitionsnivån med den organiserade verksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt bestämmelsen i 4 kap. 3 a § UtlF har möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Denna bestämmelse har tillkommit för att bereda, i första hand, asylsökande möjlighet till meningsfull sysselsättning i . Denna rättighet har efter krav från utvidgats för personer som har fått ett avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas på grund av omständigheter i deras hemländer. Vi menar att i högre utsträckning bör använda sig av denna möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. bör redan när ansökan om uppehållstillstånd inlämnas vara skyldig att informera den asylsökande om denna möjlighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Extern tillsyn av mottagningsverksamheten Statskontoret lämnar i sin rapport också förslag om extern tillsyn av mottagningsverksamheten. En sådan tillsyn ska ha som syfte att göra effektiv uppföljning och kontroll av verksamheten med mottagande av asylsökande i förhållande till nationell lagstiftning, regelverk och mål och även det som rör asylsökandes sjukvård. I utredningen konstateras också att är slutet gentemot omvärlden och därmed brister vad gäller transparens. En extern tillsyn och granskning bör kunna medföra större öppenhet och i förlängningen också ge de asylsökande större möjligheter att hävda sina rättigheter. Därför bör regeringen utreda frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. Detta bör begära. När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunen där han eller hon vistas ansvarig att stå för introduktionen. Det kommunala flyktingmottagandet är emellertid ojämnt fördelat. Alltfler kommuner säger också upp sina avtal med och ytterligare fler minskar mottagningen av flyktingar med permanent uppehållstillstånd. Redan att flyktingar får vänta på förläggningar på besked om uppehållstillstånd är ett mycket allvarligt problem, att de sedan blir kvar på förläggningarna när permanent uppehållstillstånd beviljats utan att få ta del av svenskundervisning och introduktionsprogram försvårar integrationen ytterligare. För att de internationella konventioner om flyktingars rättsliga ställning och rätten till från förföljelse ska anses uppfyllda i praktiken bör människor som får stanna även ha ett fast boende. Därför bör samtliga kommuner åläggas att ta emot flyktingar. Regeringen bör därför lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagandet. Detta bör begära. är det viktigt att kommunerna ges tillräcklig ersättning för de kostnader som detta ansvar innebär. Därför behöver de ersättningsnivåer som gäller ses över så att de svarar mot de reella kostnader som åligger kommunerna i och med flyktingmottagandet. föreslår därför att den schablonersättning som betalas ut till kommunerna för flyktingmottagandet ska höjas och anvisar för detta i vår budgetmotion för Utgiftsområde 13. Därför bör regeringen återkomma med förslag om hur en sådan höjning av kommunersättningen för flyktingmottagande bör utformas. Detta bör begära. Rätten till eget boende Lagen om eget boende (EBO) infördes för att stimulera boende utanför Migrationsverkets anläggningsboende. ordnade endast mellan av de asylsökande bostad på egen hand. som EBO-systemet successivt har byggts ut har genomfört omfattande nedskärningar vad gäller antalet mottagningsplatser på förläggningarna. Regeringen drog 2005, efter krav från bland annat kommunpolitiker i de tre storstäderna som vill begränsa flyktinginflyttningen, in det redan tidigare mycket låga bostadsbidraget till asylsökande som väljer EBO, för att hänvisa asylsökande till de bostäder staten erbjuder. Detta har dock inte minskat de antal asylsökande som väljer denna boendeform. Däremot har det inneburit att dessa redan tidigare fattiga blivit ännu fattigare och ännu mer beroende av att anhöriga eller andra landsmän tar emot dem som inneboende utan hyra. Avvecklingen av EBO har och kommer inte att lösa problem med segregation, trångboddhet m.m. Ungefär hälften av dem som söker asyl ordnar sin bostad själva och många har självklart sökt sig till bostadsorter där det finns en rimlig chans att få jobb och där släktingar eller bekanta kunnat ordna bostad. Bostadsbristen i storstäderna, som skapat trångboddhet inte bara för asylsökande, har förvärrats av den kraftiga minskningen av bostadsbyggandet och politikernas nedskärnings- och privatiseringspolitik. En begränsning av rätten att välja bostadssort ligger helt i linje med förslag om utökat transportörsansvar, sänkt dagersättning till asylsökande och slopad rätt till ny ansökan och är en del av det hårdnande klimatet i svensk flyktingpolitik. I vår budgetmotion om Utgiftsområde 8 anvisar vi medel för att återinföra EBO samt för att återställa den tidigare ersättningsnivån på 500 för ensamstående och för familjer. Regeringen bör därför återkomma med förslag om återställande av bostadsersättningen vid eget boende enligt vad som ovan angivits. Detta bör begära. Sociala problem minskar inte för att man lyfter ut en grupp från ett bostadsområde. De asylsökande som väntar på besked får inte någon bättre social situation på en flyktingförläggning. Det finns nämligen stora problem med trångboddhet i Migrationsverkets anläggningsboende, och det är inte ovanligt att det bor två familjer med sammanlagt upp till 10 personer i en liten tvårumslägenhet. vill understryka att alla barn som bor i en kommun har rätt till en boendesituation som ger tillräckligt utrymme och möjlighet till integritet. Enligt skall de rättigheter som anges i konventionen tillfalla alla barn oavsett barnets ställning i landet. Därför bör regeringen tydliggöra ansvar för att även barn till asylsökande skall få ett tillräckligt skydd så att exempelvis extrem trångboddhet kan undvikas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen avsätts medel för kommunersättningar för flyktingmottagande (anslag 10:3), ett stimulansbidrag för utflyttning från storstäderna. Vidare förekommer det att kommuner sluter avtal om att slussa flyktingar mellan varandra. är mycket kritiskt till denna form av åtgärder eftersom det är fråga om öppen etnisk diskriminering. Vi menar att eventuella utflyttningsinsatser bör rikta sig även till andra än asylsökande och flyktingar. Därför bör , i syfte att avlasta storstadsregionerna befolkningsmässigt, ges i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet. ska uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Höjd dagersättning till asylsökande Dagersättningen till asylsökande regleras i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. För ensamstående utbetalas per person inklusive egen mathushållning och för sammanboende vuxna per person. Ersättningen för barn varierar beroende på barnets ålder. För detta ska den asylsökande kunna betala för uppehälle, mediciner, läkarbesök, kläder osv. Ersättningsnivån har inte ändrats . Dagersättningen till asylsökande ligger redan långt under möjligheten till skälig levnadsstandard och ersättningen riskerar att urholkas ytterligare.Vänsterpartiet föreslår därför att dagersättningen till asylsökande skall höjas med per dag. Vi föreslår också att dagersättningen skall värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att den knyts till konsumentprisindex (KPI). I vår budgetmotion för Utgiftsområde 8 anvisar vi för detta. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en sådan ändring av förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Detta bör begära. Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande Kommunerna har ett vidare ansvar i att skapa en meningsfull tillvaro för alla invånare. Detta gäller även de asylsökande som finns i kommunens flyktingmottagning. Centralt för en lyckad integration är att asylsökande ska ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket lite resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor. Det är därför mycket viktigt att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för dem som har eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare drivit och fått igenom att barn till asylsökande ska ha rätt till skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn, men mycket återstår att göra. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Denna rättighet fungerar mycket olika i olika kommuner, bl.a. mot bakgrund av de uppenbara svårigheter för asylsökande barn och deras föräldrar att själva söka upp det rektorsområde som barnen skall kunna gå i. Det är därför nödvändigt att överväga att skolan tar ett mer uppsökande ansvar för barn till asylsökande. Av denna anledning bör regeringen överväga möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. Detta för att garantera dessa barns grundläggande rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. gjorde i samband med vårbudgeten en särskild överenskommelse med den tidigare socialdemokratiska regeringen och om att se över hur de s.k. gömda barn som finns i skall garanteras rätten att gå i skolan. Gömda barn i har numera rätt till sjukvård men har fortfarande inte rätt att gå i skolan. Enligt ska staten ge varje barn som befinner sig i landet tillgång till utbildning. Det innebär att även ett barn som lever gömt ska ha den rätten. avgörs skolgången för dessa barn från fall till fall och av hur mycket solidaritet det finns vid varje enskild skola. för barnets rättigheter har kritiserat för dessa förhållanden. Inom EU är det endast , och som inte erbjuder gömda barn någon lagstadgad rätt till skolgång, vilken alltså är fastställd i . Möjligheten att vistas i skolan med struktur och kamrater kan bli en livlina för dessa barn. anser därför att den rätt till skola som gäller barn till asylsökande också ska gälla barn som lever gömda. Detta skall gälla från förskola till gymnasiet inklusive särskola. Sedan budgetpropositionen tillförs efter krav från kommunerna medel inom ramen för de generella statsbidraget för att tillgodose behovet av att ordna skolgång för dessa barn. En särskild utredare ser över hur regleringen av de gömda barnens skolgång ska ske. Regeringen bör därför skyndsamt inhämta utredningens förslag till reglering och återkomma med förslag till ändring. Detta bör begära. drev och tillsammans med en bred och massiv utom- och inomparlamentarisk rörelse förslaget om att genomföra en nollställning av asylprocessen inför övergången till ny instans- och processordning. Detta för att ge upprättelse och uppehållstillstånd till alla dem som missbehandlats i den tidigare asylprocessen. Förslaget gick inte igenom. Däremot genomfördes en tillfällig asyllag som gällde mellan och och gav möjlighet till ny prövning och för vissa grupper en mer generös prövning. Den tillfälliga lagen var ett viktigt erkännande av bristerna i den rättosäkra och inhumana asylprocessen och välkomnar var och en av de drygt 17 000 personer som härigenom alltså fått stanna. Vi är dock kritiska till tillämpningen av lagen i flera avseenden. Grundkravet om generell amnesti handlade om att ge upprättelse åt dem som felbehandlats i den tidigare processen. Detta har därmed fortsatt giltighet. Mot denna bakgrund föreslår att en amnesti genomförs i asylprocessen för dem som fått avslag på sina ansökningar på den tillfälliga asyllagen. Vi preciserar detta i en vår motion om Flykting- och immigrationspolitiken. I våra budgetmotioner för Utgiftsområde 8 samt respektive Utgiftsområde 13 anvisar för en sådan reform. sker en kraftig besparing för mottagningskostnader med 2007 och 700 miljoner kommande år. Den medicinska etikens mest grundläggande princip är alla människors rätt till vård efter behov. Ekonomisk, social eller juridisk ställning, politisk eller religiös tillhörighet, etnisk bakgrund, kön och liknande faktorer får inte påverka den medicinska professionens handlande, som istället skall utgå från vetenskap och beprövad erfarenhet brukad för patientens bästa. De människor som av olika skäl kommer till för att få skydd har ofta ett stort behov av sjukvård. Detta bottnar i de traumatiska händelser som många bär med sig från sitt hemland, och det trauma det innebär att få bryta upp och fly till ett annat land. Det är framför allt psykiatrisk vård som efterfrågas.