mot · GU02Ju287 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagändring som gör det möjligt att i döma misstänkta krigsförbrytare för brott mot mänskligheten. antog och kungjorde en allmän förklaring om de mänskliga rättigheterna. Texten skrevs av en speciell , där var ordförande. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, som bland annat fastslår att alla människor är födda fria, är lika i värde och har samma rättigheter, antogs med 48 ja-röster. Inget land röstade emot, men åtta länder, däribland och , lade ner sina röster. Bakgrunden till generalförsamlingens förklaring om de mänskliga rättigheterna var de krigsförbrytelser som ägt rum under . Begreppet brott mot mänskligheten kom upp på den internationella dagordningen i och med Förintelsen och de efterföljande , men uttrycket hade myntats . har åtskilliga brott begåtts mot de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Instrumenten för att utdöma straff mot stater eller enskilda har varit obefintliga. Det skulle dröja ända till innan en permanent internationell domstol inrättades med befogenhet att döma förövare för brott mot mänskligheten, folkmord och krigsförbrytelser. Den , som bygger på Romstadgan där brott mot mänskligheten definieras som en gärning som begås som ett vidsträckt eller systematiskt angrepp på civilbefolkningen, trädde i kraft, efter 66 ratificeringar, . Trots att ratificerat Romstadgan så har svensk lag ännu inte fullt ut anpassats till stadgans rättssystem. Begreppet brott mot mänskligheten förekommer inte alls i svensk juridik. presenterades en utredning om hur svensk lag kan ändras för att motsvara principerna i Romstadgan. Om förslaget antas skulle det betyda att preskriberingstiden för brott mot mänskligheten och andra allvarliga krigsförbrytelser tas bort. Likaså skulle befälsansvar införas, vilket innebär att den som är i befälsställning över en person som begår brott mot mänskligheten, och inte ingriper för att stoppa det, ska kunna dömas för detta. I utredningen framhålls även att svensk domstol ska kunna döma för dessa brott, oavsett var de begås. Beslut om detta ska kunna fattas av riksåklagaren. krävs regeringens medgivande för att kunna ta upp åtal utan direkt anknytning till . I finns , enligt , mellan 50 och 100 misstänkta krigsförbrytare, varav en del misstänks för brott mot mänskligheten. Många har kommit som flyktingar till , men även svenska medborgare, som , finns bland de misstänkta. har gjort flera internationella åtaganden, som Romstadgan, att utreda brott mot mänskligheten. Även inom EU finns riktlinjer om att alla medlemsländer är skyldiga att utreda brott mot mänskligheten. Trots det så arbetar endast sex poliser med dessa brott. Det kan jämföras med som har 20 personer i en särskild myndighet för att utreda allvarliga internationella brott. I väntan på en svensk lag om brott mot mänskligheten måste rättsväsendet använda andra brottsrubriceringar, som mord, grov misshandel, mordbrand eller våldtäkt. Detta kan i vissa enskilda fall visa sig vara otillräckligt och i värsta fall leda till att misstänkta personer inte åtalas. Det är nu hög tid för en lagändring som anpassar svensk lag till Romstadgan och gör det möjligt att döma misstänkta krigsförbrytare för brott mot mänskligheten även i .