mot · GU02Ju316 · 2006-10-30 00:00:00 — Mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot och sexuella övergrepp av kvinnor3 Nationellt för mäns våld mot kvinnor4 Rätten till skyddat boende7 Barn mot nära anhörig ska ses som brottsoffer8 Våld i samkönade relationer8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare satsningar på Nationellt för mäns våld mot kvinnor i Uppsala.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av nationella manscentrum i hela landet och av män som inser behovet av en förändrad mansroll.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kampen mot trafficking och prostitution bör prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hedersrelaterat våld särskilt bör uppmärksammas och ges resurser att bekämpas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett rättssäkert och jämställdhetsmedvetet rättsväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förhöjd jämställdhetskompetens hos polis, åklagare och domare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att juristutbildningen ska genomsyras av 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utökat rättsmedicinskt samarbete i för att öka rättssäkerheten för brottsutsatta kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners skyldighet att tillgodose alla våldsutsatta kvinnor med skyddat boende och närhet till kvinnojour.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka besöksförbudet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn som bevittnat våld mot nära anhörig ska ses som brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att våldsutsatta personer i samkönade relationer ska ges samma rätt till skydd och stöd från samhället som olikkönade par. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska behandlingsprogram inom kriminalvården för män dömda för våld eller sexuella övergrepp mot kvinnor. 1 Yrkandena 1 och 8 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 2, 5 och 10 hänvisade till SoU. 3 Yrkande 4 hänvisat till SfU. Könsmaktsordningen och den mest användbara definitionen av feminism är att feminism är insikten om att patriarkatet är den rådande könsmaktsordningen samt en vilja att förändra detta. I den bemärkelsen har alltid varit en del av den feministiska rörelsen. Könsmaktsordningen är således en maktordning som utgår från mannen som norm. Samhället är organiserat utifrån föreställningen om att den medborgare som världen ska anpassas efter först och främst är man, men också heterosexuell, vit och medelålders. Sanningen är förstås att denna grupp utgör en ganska liten del av befolkningen och att majoriteten av befolkningen därigenom definieras som avvikande och, i och med det, på olika sätt tvingas arbeta mot strukturer som missgynnar den. syn på mansrollen redovisas i en separat riksdagsmotion, 2006/07:A221. Jämställdhetsarbetet förenar män och kvinnor i en gemensam kamp mot förtryckande normer mot kvinnor som finns i samhället och hos oss själva. I stället för att söka lösningar i de strukturella samhälleliga problemen tillämpas ofta skadereglerande förbättringar på individnivå. Detta är inte en hållbar lösning och därför krävs bredare och mer djupgående lösningar. de gröna har arbetat för att motverka och avskaffa mäns våld mot kvinnor samt att stödja kvinnliga brottsoffer och barn som har varit utsatta för våld och sexuella övergrepp från närstående. har under den gångna mandatperioden, tillsammans med och Socialdemokraterna, ökat anslagen till kvinnojourerna från 20 miljoner till 100miljoner kronor . Detta arbete ser vi enbart som en början på att angripa den stora samhällsproblematiken som mäns övergrepp mot kvinnor innebär. Vi måste fortsätta och fördjupa arbetet för att jämställa kvinnors och mäns levnadsvillkor. I det följande redovisas förslag på hur samhället bör angripa problematiken med våld och sexuella övergrepp mot kvinnor. Vi redovisar även andra förslag på bekämpande av våld i nära relationer. Mäns våld mot och sexuella övergrepp av kvinnor Mäns våld och sexuella övergrepp mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem. anmäldes mer än 60000 hot-, ofredande- och våldsbrott mot kvinnor enligt (Brå). Den anmälda misshandeln mot kvinnor har ökat , till närmare 23000 anmälningar . Dessutom är i av fallen gärningsmannen en person som kvinnan är bekant med. anmäldes 3787 våldtäkter i jämförelse med 1996 då 1608 våldtäkter anmäldes. Denna markanta ökning beror enligt Brå delvis på att anmälningsbenägenheten bland kvinnor har ökat, men också på att övergreppen ökar. Enligt processrättsprofessor vid beräknas de anmälda våldtäkterna för enbart utgöra av det reella antalet våldtäkter som utförs. Mörkertalet är stort, antagligen därför att kvinnors rädsla och skam för att erkänna övergreppet är för stort. De könsmaktsstrukturer som ger män en priviligerad ställning över kvinnan är inte begränsade av klasstillhörighet, etnicitet eller religion. Män bemäktigar sig själva med makt över kvinnor genom att utöva våld, hot och sexuella övergrepp mot dem. Den allvarligaste problematiken ligger i kvinnans rättslösa ställning i samhället. Budskapet till kvinnor är att kvinnor inte har en reell chans att få rättslig upprättelse som brottsoffer. Vi måste ändra på denna verklighet genom handfasta förslag som förbättrar kvinnors rättssäkerhet och ger de kriminella männen en reell chans att leva utan en förvrängd syn på kvinnor. förslag för att avveckla mäns våld och sexuella övergrepp mot kvinnor bygger på en process som ska verka förebyggande, dömande och behandlande. Den förebyggande biten är självklart den centrala delen av arbetet mot våldet och de sexuella övergreppen. Detta innefattar bland annat upprättandet av manscentrum runt om i landet. Men det tangerar även den behandlande delen som ingår i kriminalvården där män som dömts för denna typ av brott ska genomgå ett behandlingsprogram för att komma till rätta med sina vanföreställningar om hur kvinnor ska behandlas och hur de ser på sin egen mansroll. Därmed arbetar man förebyggande mot återfall i våldsamt och kränkande beteende. Den dömande delen består av rättsväsendets arbete för att beivra övergreppen mot kvinnor. I det följande presenteras våra förslag på respektive område i samhället. Nationellt för mäns våld mot kvinnor vill se ytterligare satsningar och utveckling av det nationella kunskapscentret för mäns våld mot kvinnor i . Det är viktigt att samla den kunskap som finns för att möta det metodutvecklingsbehov och det kompetenshöjande behov som finns i hela landet. Detta förslag behandlas även i anslutning till budgetmotion. Vi vill även inrätta manscentrum i hela landet som ger hjälp till män som utövar våld mot kvinnor och barn och frivilligt söker hjälp för sitt beteende och för sina allvarliga relationsproblem, utanför kriminalvården. Det finns ett stort behov av mötesplatser för hjälp och vägledning för män som söker sig ur ett destruktivt beteende eller behöver diskutera och förändra sin mansroll. De manscentrum som finns har ett stort tryck på sig och lyckas inte hjälpa alla män som behöver och vill få hjälp. Därför krävs här större satsningar. Även detta förslag behandlas i anslutning till budgetmotion. Människohandel för sexuella ändamål, s.k. trafficking, och prostitution förekommer i stor utsträckning och många människor, särskilt kvinnor och barn, är utsatta för en grym verklighet. En handlingsplan mot prostitution och människohandel kommer snart att bli verklighet. Här ser vi att det bör införas etiska riktlinjer i statlig upphandling och i statlig bidragsgivning. Några punkter vill vi se i denna handlingsplan: Det är viktigt att staten så långt som möjligt använder sin konsumentmakt och ställer krav på de företag man handlar med. Företagen ska ha etiska riktlinjer för sin verksamhet och sina anställda som tar avstånd från utnyttjandet av människor för sexuella ändamål. Organisationer som får statligt stöd ska så långt som möjligt införa etiska riktlinjer som innebär att de medvetet tar avstånd från och motarbetar prostitution. Detta gäller särskilt i samband med större idrottsevenemang. Behandlingsverksamhet i s.k. KAST- (Köpare Av ) grupper får ekonomiskt stöd via staten för att fler verksamheter ska byggas upp för att köpare av sexuella tjänster ska få stöd och behandling för att förändra sitt beteende. Stärka det multilateralt samarbetet inom jämställdhetsområdet med fokus på att förebygga och bekämpa prostitution och alla former av handel med människor inklusive för sexuella ändamål, särskilt kvinnor och barn. Personer som är offer för trafficking, ska inte bara få uppehållstillstånd en eventuell brottsutredning och rättegång pågår, utan ska även beviljas permanenta uppehållstillstånd för tid därefter, på grund av risken för förföljelse med mera i det forna hemlandet. Mäns våld mot kvinnor bygger på patriarkala maktstrukturer så även s.k. hedersrelaterat våld. Att bli utsatt för våld av hela eller delar av sin familj/släkt är en enorm utsatthet. Det kommer även fortsättningsvis behövas egna skyddade bostäder för den grupp ungdomar som råkar ut för detta våld. Främst flickor men även pojkar är utsatta för detta våld och behöver stöd. Verksamheten ska vara en naturlig del av kommunernas övriga stödverksamhet för brottsoffer. Vi vill att det fortsatt ska finnas öronmärkta medel för skyddat boende och uppbyggnad av kunnigt stöd för dessa ungdomar. rättsväsende genomlider en stor förtroendekris. Enbart av anmälda våldtäkter leder till åtal och någon procent av dessa leder till en fällande dom. En studie vid visade att kvinnor med invandrar- och underklassbakgrund har sämst trovärdighet i rättssystemet. De attityder mot kvinnor som följer av detta leder till en minskad anmälningsbenägenhet. Att inte bli trodd, att bli hånad och att bli uthängd i offentligheten efter att övergrepp gör att många kvinnor överhuvudtaget inte anmäler brott. Detta post-brottförlopp inom rättsväsendet har därmed fått beteckningen den andra våldtäkten. Mörkertalet tros därför vara stort, enbart av våldtäkterna beräknas anmälas. Det som här är viktigt är därför att arbeta förebyggande genom kontinuerliga obligatoriska vidareutbildningar i våld och sexuella övergrepp mot kvinnor för poliser, åklagare och domare. Genom en ytterligare effektivisering och kompetenshöjning av polis och åklagare skulle anställande av specialister öka rättssäkerheten för kvinnor som utsatts för brotten. I juristutbildningen skolas våra framtida åklagare och domare och där saknas helt ett genusperspektiv. En genomgående reform av juristutbildningen krävs där genusperspektivet genomsyrar alla ämnen och där kunskap om kvinnors situation inkorporeras i undervisningen om speciellt straff- och processrätt. Vidare bör även nämndemännens betydelse ses över. Det är en stark övervikt av män representerade bland nämndemännen. Det borde vara en självklarhet att fördelningen av nämndemän är jämställd. Kan inte detta ske via partiernas nomineringar bör kvotering införas. Ett hinder för kvinnors upprättelse efter övergrepp är avsaknad av bevis. Genom att låta rättsläkare undersöka kvinnan direkt förbättras dokumentationen av skador till följd av våld och sexuella övergrepp. I har man prövat denna modell och där är kvinnor nu mer benägna att anmäla övergrepp jämfört med kvinnor i övriga landet. Av kvinnor som uppger till en kvinnojour eller myndighet att de har misshandlats polisanmäler brottet. I är motsvarande siffra . av alla kvinnor som uppger att de har våldtagits av en nära bekant polisanmäler brottet. I uppger Rikskvinnocentrum att anmäler våldtäkten. Uppsalamodellen bör således bli en modell för andra landsting runt om i landet i frågan om dokumentation av genomförda våldtäkter. Rätten till skyddat boende Rätten till skyddat boende för våldsutsatta kvinnor är en rättssäkerhetsgaranti. Att fortfarande inte alla kommuner ger skyddat boende i egen regi, eller i samarbete med en ideell kvinnojour, är allvarligt. Mäns våld mot kvinnor förekommer i hela landet, och därför bör det finnas skyddat boende i hela landet. Därför vill vi ändra skrivningen i 5 kap. 11 § socialtjänstlagen som lyder att socialnämnden vid behov bör ge stöd till kvinnor och barn. Detta ska ändras till att kommuner vid behov ska ge stöd. Det är viktigt att stöd till kvinnor och barn som brottsoffer för mäns våld blir en skyldighet för kommunen, och gärna utfört i regi av en ideell kvinnojour. Vi vill också lyfta fram att det ska vara en möjlighet att få hjälp av en kvinnojour i annan kommun, vilket är viktigt framför allt på mindre orter. Förslaget på lagförändring finns berett i en statlig utredning (Att ta ansvar för sina insatser stöd till våldsutsatta kvinnor SOU 2006:65). Därmed bör dessutom tillsyn över kommunernas kvinnofridsarbete stärkas genom tydliga rapporteringskrav till regeringen i regleringsbrev. kan människor som har en stark rädsla för att bli utsatta för våld av tidigare partner få ett beviljat besöksförbud. Besöksförbuden är dessvärre svåra att kontrollera och många kvinnor upplever en rädsla trots att besöksförbudet finns. Vi vill att i de fall när det bedöms att det finns en risk att besöksförbudet kommer att överträdas så ska fotboja användas som ger en signal till polisen när personen har passerat in i området där besöksförbudet gäller. Barn mot nära anhörig ska ses som brottsoffer har ett barn som bevittnar våld i hemmet mot en nära anhörig rätt till skadestånd från staten. Dessutom ska behandla dem såsom om de vore utsatta för brott. De har däremot inte rätt till skadestånd av den som utsatt dem för att bevittna våld genom att misshandla deras trygghet. vill att barn ska få ställning som målsägande, få ett eget juridiskt biträde i rättsprocessen, samt att de ska få skadestånd av dem som slagit deras anhörig och att barnet ska ha rätt till full insyn och medverkan i processen. Ett slag mot en nära anhörig är även ett slag mot barnet. Våld i samkönade relationer Våld förekommer även i samkönade relationer. finns det en dålig beredskap och kunskap om hur kommunerna bäst kan stödja dessa brottsoffer. Om det är en lesbisk kvinna som har blivit misshandlad finns det få skyddade boenden eller kvinnojourer som tar emot henne. Om det är en homosexuell man som har blivit misshandlad av sin man finns inga skyddade boenden. Detta måste förändras genom en utökad lagstiftad skyldighet för kommuner att stödja alla brottsoffer, oavsett kön och sexuell läggning. bör även få ett särskilt uppdrag att ge kommunerna råd och anvisningar när det gäller våld i samkönade relationer.