ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K313 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valkretsindelningen av . har det pågått en diskussion om att förändra valkretsindelningen inom några län. har gjort en intern utredning och hemställt hos den förra regeringen om att göra en översyn av valkretsindelningen med anledning av den nya regionen. Denna hemställan avslogs med motiveringen att man inte skulle hinna utreda frågan inför valet . En ny hemställan har därefter sänts från och den förra regeringen sade sig villig att utreda en förändrad valkretsindelning när länsindelningen blivit förändrad som i det aktuella fallet. Men någon utredning gjordes aldrig. Man har gjort nya beräkningar och statistiskt säkerställt att det är genomförbart med ändrad valkretsindelning. Det föreligger inget hinder att genomföra denna förändring. har motion lämnats i samma fråga där kravet varit att frågan om valkretsindelningen skulle vara utredd och klar till valet . Så blev inte fallet, men den nu tillsatta har fått ett antal utredningsuppdrag. Det vore värdefullt att den även lämnar förslag på förändrad valkretsindelning som en konsekvens av förslag om ändrad länsindelning.
mot · GU02K314 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa landstingen. har de demokratiska nivåerna blivit fler. Till kommuner, landsting och riksdag har EU tillkommit. Kommunerna utgör självklart grunden i demokratin. Staten har ett ansvar för hela landet, och EU arbetar på europeisk nivå. Landstingen däremot agerar, med undantag för två regionförsök, utifrån Axel länsindelning . För medborgarnas trygghet är det viktigt att nivåerna är kvalificerade att klara sina respektive uppgifter. Både demokratiskt och kompetensmässigt går det att ifrågasätta om så är fallet . En av de grundläggande delarna i välfärd är en väl fungerande sjukvård. Att ingen ska behöva vänta olidligt länge på vård är ett anständighetskrav. Trots medarbetarnas engagemang är det tydligt att landstingens ansvar för vården inte alltid fungerar. Köer är mer regel än undantag. Personalen är sjukskriven med både mänskliga och ekonomiska kostnader som följd. De flesta landsting har usel ekonomi och nedskärningar är ett återkommande hot. Människor rör sig fritt över gamla gränser, och det går inte att motivera orättvisor mellan olika landsdelar. Att i den globala och europeiska integrationens tidevarv hålla fast i föråldrade gränser som de facto hindrar människor att få vård där det mänskligt och geografiskt är bäst går inte att försvara. Alltfler skaffar också egna sjukvårdsförsäkringar när de inte törs lita på vården. som sjukvården får svårare att klara sin uppgift ökar behoven. En av de största generationsväxlingarna står för dörren när efterkrigstidens första barnakull, de många 40-talisterna, går i pension. är deras barn och barnbarn så få att varken arbetskraft eller skatter räcker till. Det kräver en optimal organisation. Landstingsföreträdare pekar gärna å sin sida med viss rätta, på att kommunerna är för små för att ta över vården. Det är heller ingen lösning att kommunalisera all vård. Snarare visar kommunaliseringen av skolan hur det går när ansvar och verksamhet överlåts utan vidare. har en del vård och psykiatri förts över till kommunerna. Det har lett till revirstrider när landsting och kommuner träter om vem som ska betala räkningen medan människor faller mellan stolarna. Medborgarna har rätt att förvänta sig mer. En modell där kommunen som den basala demokratiska nivån tar över basal vård, primärvården, är däremot intressant. Staten får ansvar för den specialiserade vården som kan ha olika utförare i olika delar av landet så länge de klarar nationellt fastställda kvalitetskrav och prioriteringar. Därmed demokratiseras ansvaret för den nära vården. Att den specialiserade vården läggs på en annan demokratisk nivå, staten, bör motverka orättvisor och garantera att den drivs optimalt. Kvar av den gamla länsindelningen blir den statliga regionala administrationen i länsstyrelserna. Dessa styrs av en omfattande detaljstyrning från regeringen. Länsstyrelserna kan slås samman till ett lägre antal. I praktiken skulle därmed antalet län minska som både demokratin och kompetensen gynnas.
mot · GU02K317 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. beslutar på förslag av regeringen om varje internationell insats med svensk militär personal. Eftersom internationella insatser är ett säkerhetspolitiskt verktyg för statsmaktens hävdande av svenska intressen beslutade i demokratisk ordning, vore det lämpligt att officiellt kunde visa sin erkänsla för särskilt berömlig gärning som gjorts med fara för eget liv. För att belöna särskilt berömliga gärningar i samband med internationella insatser har Försvarsmakten som myndighet inrättat en egen belöningsmedalj för internationella insatser. Denna medalj är formellt sett inte vare sig officiell eller ens halvofficiell. Det är i stället den militäre myndighetschefens sätt att belöna en militär insats bortom vad tjänsten kräver. I svenska internationella insatser deltar numera ofta också civila från andra myndigheter och organisationer sida vid sida med sina militära kolleger. Deras skilda kompetenser kompletterar varandra och är närmast en förutsättning för att insatsen ska lyckas. Försvarsmaktens belöningsmedalj kan ges till personal från andra myndigheter och organisationer, men detta är sällsynt. En hedersmedalj för internationell insats, beslutad av , har motsvarigheter i flera andra länder. US Medal of Congress är det kanske mest välbekanta exemplet. Nominering av civil eller militär kandidat till en sådan officiell medalj bör kunna ske av envar ordinarie riksdagsledamot och beslut om dess utdelning beredas av .
mot · GU02K320 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa republik. är ett av få länder som fortfarande har ett arvkungadöme, vilket innebär att statschefen inte väljs utan föds till sin position. Detta system är i grunden oförenligt med principen om alla människors lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. Under den förra mandatperioden avskaffades adelns sista exklusiva rättigheter. bör vi även se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GU02K321 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Europaflaggan ska användas på alla offentliga byggnader jämte den svenska flaggan. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att Europaflaggan ska användas i plenisal jämte den svenska flaggan. är medlem i Europeiska unionen. En flagga är alltid en symbol för samhörighet och ska utnyttjas för att göra gemenskapen mer levande. I finns det även alltför många som är ointresserade i Europafrågan och därmed inte känner sig delaktiga. Symboler är viktiga för att tilltala känslor, och symboler som flaggor behövs för att uppmärksamma delaktigheten på ett visuellt sätt. Vi anser därför att den europeiska flaggan med de tolv stjärnorna på blå grund jämte den svenska flaggan ska användas oftare i offentliga sammanhang, som t.ex. i plenisal, på byggnader, departementsbyggnader, men också framför kommun- och landstingshus i hela .
mot · GU02K322 · 2006-10-27 00:00:00 — Belöning av vissa förtroendevalda tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om belöning av vissa förtroendevalda. Maj:t, dvs. i dagens läge regeringen, brukade tidigare tilldela förtroendevalda i kommunala uppdrag, liksom bl.a. vissa kommunalt anställda lärare, medaljen För medborgerlig förtjänst. De behandlades således på ett likvärdigt sätt med statligt anställda, berättigade till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Nämndemän tjänstgör ju vid statliga myndigheter och medaljen För medborgerlig förtjänst uppskattades mycket av dem som fick den. Den uppfattades som en värdig erkänsla för mångårig insats i ofta dåligt arvoderat uppdrag. kan avgående nämndemän i bästa fall få hedersdiplom. Förslaget är inte avsett att ersätta någon höjning av nämndemännens arvode utan en möjlighet att visa uppskattning för mångåriga medborgarinsatser. Det fanns ingen anledning att ändra på ett traditionsrikt system, som för en relativt låg kostnad för statsverket beredde glädje åt så många och därtill har internationella paralleller. Regeringen rekommenderas således att återgå till ett system med en officiell medalj exempelvis För medborgerlig förtjänst, eller om så befunnes lämpligare, Vasamedaljen till nämndemän m.fl. statligt förtroendevalda.
mot · GU02K323 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av vissa bestämmelser i sekretesslagen. En tilltalad person har inte rätt till sekretessbelagda personuppgifter. Den huvudregeln är bra och tillförsäkrar insyn i den dömande verksamheten. Grunden att rättegångar ska vara offentliga och öppna är en viktig del i demokratin. Det finns dock tillfällen då domstolen kan föranstalta om s.k. stängda dörrar. Inte sällan sker detta när brottsligheten rör sexualbrott riktade mot barn eller där den tilltalade är ett barn. Däremot finns ingen möjlighet att sekretessbelägga personuppgifter rörande en tilltalad person i en dom. Jag menar att det bör utredas om det i vissa särskilda fall, då det finns synnerliga skäl och risk för skada för ett enskilt barn, ska finnas en möjlighet för domstolen att sekretessbelägga personuppgifter rörande en tilltalad. Det handlar alltså om barn mellan som är tilltalade i en rättegång. Det fall som åsyftas är när den tilltalade är ett barn, och det skulle leda till avsevärda men för barnet om personuppgifter blir offentliga. I dessa fall finns skäl att överväga om bestämmelser om barnets bästa skulle kunna beaktas. Som exempel kan nämnas då ett barn som i tidig ålder blivit smittat av hiv på grund av t.ex. ett allvarligt övergrepp och senare har oskyddat sex. Barnet åtalas för spridande av smitta och personuppgifterna om barnet blir offentliga i domen. Möjligheterna att hjälpa barnet att hantera sin livssituation och att kunna återanpassas till samhället försvåras avsevärt när det blir allmänt känt att barnet är hivpositivt. Det är fortfarande i vårt samhälle ett stort stigma att bära på smitta. Särskilt barn är en utsatt grupp. De behöver samhällets stöd och hjälp för att lära sig att hantera sin livslånga smitta/sjukdom. När detta inte uppnås finns stora risker att barnet i stället totalt tappar fotfästet och risken för smittspridning ökar.
mot · GU02K324 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att avveckla den tredje beskattningsnivån landsting och regioner i . Den tredje beskattningsnivån landsting och regioner bör avskaffas för att bättre hushålla med skattebetalarnas pengar samt en statlig solidarisk finansiering men patientstyrd vård med hög kvalitet i stället införas.
mot · GU02K325 · 2006-10-26 00:00:00 — Vegetarisk mat i offentliga inrättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentliga inrättningar i ska vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas. Att äta vegansk eller vegetarisk kost av djuretiska skäl har sina rötter tillbaka ända till antiken. Föreningar och sällskap för denna kost har funnits . Intresset för djurfri kost har dock ökat markant och alltfler, inte minst yngre personer, väljer att bli vegetarianer eller veganer. Många gör valet av etiska skäl för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning. Eftersom många kommuner vägrar att servera djurfri kost innebär det att exempelvis många ungdomar inte får någon fullvärdig skolmat. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig, trots att slagit fast att så är fallet. Ett annat skäl som förekommer är att det blir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Detta leder ofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig den näring de behöver. Genom hela den moderna historien har det offentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valt djurfri kost. Denna form av etisk diskriminering ska inte accepteras i ett samhälle som bör stå neutralt inför människors olika livsval. De matkrav vi har som individer, oavsett om de är etiskt, hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge de rör sig inom svensk lagstiftning. Det är inte statens sak att avgöra vilka etiska val vi gör som individer. Offentliga inrättningar i såsom exempelvis förskolor, grund- och gymnasieskolor, äldreomsorg, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter ska vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.
mot · GU02K327 · 2006-10-30 00:00:00 — Kommuners möjlighet att ge stöd till företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta kommuners möjlighet att stötta företag i den egna kommunen. För att få ett blomstrande näringsliv gör i princip alla kommuner sitt bästa för att bli attraktiva för både människor och företag. Kommuner är angelägna om att försöka tillhandahålla bostäder, god service, bra skolutbildning och barnomsorg samt attraktiva industri- och företagstomter. Det förekommer också t.ex. byggnation av industrilokaler i regi för uthyrning eller försäljning till företagen. Ofta har kommunerna för sådana uppgifter bildat ett bolag som bedriver verksamheten enligt aktiebolagslagen. För kommuner utan denna typ av bolag, och som därför bedriver sådan verksamhet för främjande av näringslivet i kommunen direkt under kommunallagens regelverk, kan det ibland uppstå problem med att tolka vad lagtexten innebär i det konkreta fallet. Exempelvis kan det vara svårt att alltid veta vad som är tillåtet under begreppet stöd till enskilt företag. Vanligtvis förknippas nog detta begrepp med ekonomiskt stöd. Ett kommunalt inköp av en fastighet för uthyrning till en industri på marknadsmässiga villkor utan ekonomiska förluster för kommunen i fråga ser nog de flesta som ett tillåtet sätt att främja näringslivet, rädda arbetstillfällen, motverka utflyttning, motverka försämrad servicemöjlighet eller annat mer allmängiltigt skäl för nämnda aktivitet. De flesta av dessa typer av kommunala beslut som syftar till att främja näringslivet på en ort eller i en kommun passerar nog ganska odramatiskt i den kommunala processen, om inga överklaganden inkommer på besluten. Det förekommer dock ett och annat beslut som överklagas och där länsrätten underkänner det kommunala beslutet. Detta leder ibland till svåra komplikationer för det kommunala maskineriet. De kommunala besluten i sådana frågor är därför lite av ett lotteri för kommunerna där de flesta kommuner vinner men några förlorar. Kommunallagen bör därför ytterligare tydliggöra vad som ligger inom det kommunala kompetensområdet och var gränsen går för begreppet stödja enskilt företag. Det behövs också i förarbetena en tydligare definition av vad som i detta sammanhang menas med lagtextens synnerliga skäl.
mot · GU02K328 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör bli en allmän flaggdag. presenterade utrikesminister ett förslag om att skapa en kol- och stålgemenskap i . Genom att inrätta en gemensam kol- och stålmarknad, under överinseende av en oberoende myndighet, skulle man skapa en gemensam intressesfär för de länder som tidigare legat i krig mot varandra. Vi kan bara värna om världsfreden genom kreativa ansträngningar i samma storleksordning som de faror som hotar denna fred. Schumanplanen välkomnades enhälligt av , , , och . , , slog de sex länderna sig samman och bildade Europeiska kol- och stålgemenskapen, den första byggstenen i det som är EU. anses vara den dag då den europeiska integrationen inleddes. EU:s stats- och regeringschefer beslutade vid toppmötet i att skulle utses till . Den firas i hela med olika evenemang som betonar samarbetet mellan folk. På flera håll runtom i ordnas olika aktiviteter med europeisk eller internationell prägel kring . Organisationer, kommuner, föreningar, myndigheter och andra aktörer bidrar till kunskap och diskussionslust. En särskild Europabakelse har tagits fram för försäljning . Vi välkomnar varmt dessa aktiviteter och önskar att det fanns mer av detta engagemang . Många medborgare tycker att EU känns oviktigt och avlägset. Det är beklagligt och säkert en bidragande orsak till att folkomröstningsresultatet om euron blev nej och att valdeltagandet val till var extremt lågt. För att det europeiska samarbetet ska kännas närmare och viktigare behövs många insatser. En av dem är att synliggöra Europasamarbetet mer. bör därför göras till allmän flaggdag i . Flaggningen på statliga byggnader avgörs av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. Med en allmän flaggdag kommer förhoppningsvis Europasamarbetet att synas på ett helt annat sätt än vad som är fallet . i (fp)
mot · GU02K329 · 2006-10-29 00:00:00 — Rätten till ledighet för politiska förtroendevalda begär att regeringen lägger fram förslag till en lag som ger förtroendevalda rimliga möjligheter att fullfölja sina uppdrag i enlighet med vad som i motionen anförs. Den som har förtroendeuppdrag i kommun eller landstingskommun har enligt kommunallagen (4 kap. 11§) rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för uppdragen. Detta är rätt och rimligt. Som lagen tillämpas kan dock inte alla utnyttja denna rätt. Skiftarbetande, som t.ex. arbetar natt, kan inte utnyttja denna rätt eftersom rätten till ledighet dvs. rätten att gå från arbetet gäller för den dag/tid sammanträdet äger rum. Rätten anses emellertid inte gälla natten före sammanträdet. Den som således arbetat och sedan skall infinna sig på ett sammanträde får alltså finna sig i att komma uttröttad till uppdraget eller avstå från att ta politiska förtroendeuppdrag. Detta innebär att skiftarbetande ställs i strykklass när det gäller att kunna delta i den representativa demokratins institutioner. KU har tidigare (1993/94) med gillande behandlat en motion i denna sak. I riksdagsskrivelsen 1993/94:34 har KU gett regeringen till känna att reglerna för rätt till ledighet för förtroendevalda borde ses över på lämpligt sätt. Regeringen beslöt om ett bemyndigande att tillkalla en kommitté i enlighet med bl.a. denna riksdagsskrivelse. Detta bemyndigande återkallades dock . Frågan har sedermera hänvisats till , men från denna inte förts vidare. Problemet står trots riksdagsbeslut fortfarande olöst. Vi menar att denna demokratifråga nu måste få sin lösning. Den ledighet som behövs för uppdragen måste ges den uttryckliga tolkningen att skiftarbetande med kommunala förtroendeuppdrag skall ha rätt att ta ledigt natten innan de sammanträden äger rum som är nödvändiga för uppdragets fullföljande. Kommunallagens text bör förtydligas i enlighet härmed. Regeringen bör lägga fram förslag till lag om att skiftarbetande med kommunala och landstingskommunala förtroendeuppdrag får rimliga möjligheter att fullfölja sina uppdrag. Detta bör begära.
mot · GU02K330 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag för meddelarfriheten. Vid flertalet tillfällen har sekretessbelagda uppgifter från pågående förundersökningar hos polisen läckt ut och kommit i tidningarna. Artiklarnas innehåll är inte menat att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i utredningen utan att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Meddelarfriheten har sådan vikt att den oftast väger tyngre än de intressen som motiverar den sekretess som annars gäller, och det är viktigt och riktigt. innebär det faktum att hemliga uppgifter kan spridas genom medier att en brottsutredning kan komma att störas allvarligt och de poliser och åklagare som arbetar med utredningarna få allvarliga problem att utföra sitt arbete. Den fria debatten och den offentliga granskningen av dem som utövar inflytande är utmärkande för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna även kan uppmärksamma på omständigheter av känslig art. finns undantag från meddelarfriheten. Dessa bör utvidgas att gälla alla uppgifter från pågående brottsutredningar. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid pågående brottsutredningar göras.
mot · GU02K331 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldre människors brukarinflytande. Det är viktigt att olika samhällsgruppers erfarenheter och kunskaper tas till vara i olika sammanhang. Detta gäller inte minst de äldre och deras villkor. Ingen ska diskrimineras på grund av sin ålder. Äldre ska kunna delta i hela samhällslivet och ha möjlighet att utvecklas tillsammans med andra. Ingen ska behöva hänvisas till samhällets åskådarplatser för att han eller hon blivit pensionär. Samhället har behov av den kunskap och de erfarenheter som äldre generationer kan förmedla. Detta arbete kräver engagemang inom flera politikområden och beslutsprocesser utbildning, arbetsmarknad, kultur, samhällsplanering och ekonomi. Dessa behov kan stimuleras genom en utveckling av dagens pensionärsråd eller andra typer av rådslag och dialoger. Detta, de äldres inflytande, kan säkerställas genom en tydligare lagstiftning eller på annat sätt. Vi vill att regeringen prövar frågan om hur de äldres inflytande i de politiska beslutsprocesserna kan säkerställas på ett tydligare sätt.
mot · GU02K332 · 2006-10-25 00:00:00 — Riksdagsutbildning i politisk påverkan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbildning i politisk påverkan för allmänheten, att genomföras i regi. anordnar tvådagarsutbildningar för journalister. Kursen anges lära ut hur man hittar nyheterna och kontaktvägarna i . Under kursen går vi också igenom arbetsformer samt träffar riksdagsledamöter. Anmälningsavgiften är , inklusive måltider. För att få delta krävs journalistlegitimation eller annat bevis på att man ägnar sig åt journalistisk verksamhet. Jag är positiv till detta initiativ från riksdagsförvaltningens sida en initierad bevakning av arbete gagnar demokratin. På samma sätt har ledamöter glädje av att utomstående aktörer förmår ge sina synpunkter i frågor som har att behandla. Med fler åsikter förbättras beslutsunderlaget. har dock långtifrån alla aktörer den möjligheten. Framför allt mindre organisationer och företag saknar kunskap om effektiv politisk påverkan och har inte heller ekonomiska resurser att anlita professionella lobbyister. Som komplement till den årliga utbildningen för journalister föreslås därför riksdagsförvaltningen anordna en särskild utbildning i politisk påverkan. Målgrupp är i första hand mindre organisationer och företag som är underrepresenterade när det gäller att presentera underlagsmaterial till ledamöter.
mot · GU02K333 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående återinföra namnet på valkretsen läns östra. Vi äro musikanter alltifrån läns östra ... Nja, det känns inte hemkärt precis. Tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet och tillit i vårt samhälle. För skaraborgarna har texten till den traditionella visan blivit något förvrängd när valkretsen och delar av det nya blev läns östra. Namnfrågan handlar också om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. skaraborgspolitiker också formellt kallade sig därefter. Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från i stället för från läns östra valkrets. i (c)