mot · GU02So461 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Internethandel med alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn och alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans förebyggande arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beroendekunskap vid högskola och universitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoläsk och söt cider.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tv-reklam för alkohol.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införselkvoter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholforskning.1 1 Yrkandena 3, 4 och 8 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 5 och 7 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 6 hänvisat till KU. Alkoholskadorna är ett av de områden som politiska åtgärder kan ha stor inverkan på. Vi känner väl till att olika former av restriktioner som exempelvis begränsad tillgänglighet, prisinstrument och krav på att alkoholfria zoner upprätthålls medverkar till att begränsa alkoholskadorna. Detta är angeläget att ha som utgångspunkt då bl.a. vårt medlemskap i fört med sig en billigare alkohol som också är lättare tillgänglig. har vi på nationellt plan fattat beslut som också medverkat till ökade skador. Det är tätare mellan restaurangerna med åtföljande gatuvåld, längre öppettider på såväl krogar som systembolag, såväl direkt som indirekt alkoholreklam och det finns också färre miljöer som är alkoholfria. Trots satsningar på t.ex. trafiken beräknas det att det begås omkring 16000 rattfylleribrott i . Resultatet är en följd av ökad tillgänglighet, högre konsumtion och därmed ökade alkoholskador. Det finns trots allt glädjande tendenser. En är att en ökad grupp ungdomar i årskurs 9 ser ut att avstå från alkoholdrycker. Dock bör man notera att inga ungdomar i den åldern över huvud taget ska dricka alkohol. visar vissa undersökningar på att de som redan har en hög konsumtion ökar den. Detta att en del dricker mer innebär att när de kroniska alkoholskadorna börjar uppkomma efter kommer dessa att vara mer omfattande än de är . En framgångsrik förebyggande alkoholpolitik är den bästa försäkringen mot nästa decenniums alkoholskador. Enligt en rekommendation som framgår av WHO:s Europaregions European Alcohol Action Plan för 20002005 ska alla länder ha reducerat riskerna för alkoholrelaterade skador på och inom familjen och ha skapat en säker miljö för barn. Det är en tydlig markering av den oro som finns i många länder för att barn tar skada av att leva i miljöer som är alkoholindränkta. Också i talas det om rätten till en trygg och säker miljö. Det är nödvändigt att vi också beaktar alkoholens roll som hinder för barns utveckling. Alla barn har rätt att få sina behov tillgodosedda är en viktig sentens för barn i . Detta hindras ofta av vuxnas alkoholkonsumtion. I en rapport till EU som överlämnades , Alcohol Problems in the Family, som gällde de tidigare 15 medlemsländerna i EU samt , beräknades att mellan 4,5 och 7,7 miljoner barn levde i en missbrukarmiljö. Det innebär att stolta deklarationer om barns rätt till en trygg uppväxt ofta saboteras av alkoholpolitiska beslut. I beräknas minst 200000 barn leva i familjer där minst en vuxen har alkoholproblem. Denna siffra är alldeles för hög, och de insatser som görs kommer ofta sent. I möten med förskolepersonal, lärare och fältarbetare framhålls ofta att man redan i förskoleåldern kan se vilka barn som kommer att hamna snett senare i livet. Alkoholen i hemmet är där en tung orsaksfaktor. Enligt , Brå, ökar också barnmisshandeln i . Brå drar inte den omedelbara slutsatsen att detta kan hänga samman med den ökande alkoholkonsumtionen, men man är tydlig när det gäller vissa andra typer av våldsbrått. Det vore däremot märkligt om just barnmisshandeln skulle undgå att öka i ett samhälle där alkoholkonsumtionen ökar. har åtminstone ett massmedialt uppmärksammat barnamord relaterats till missbruk hos föräldrarna. Stor uppmärksamhet på förhållandet att stora grupper barn far illa som en följd av samhällets alkoholpolitik måste riktas från alla de myndigheter, organisationer och institutioner som i sina uppdrag står i barnens tjänst.Vidare finns lika tunga som goda motiv för att problemområdet aktualiseras på lämpligt sätt inom EU. Praktiskt taget alla barn och ungdomar går i och fortsätter därefter till gymnasiet. Skolans arbete för att främja barns och tonåringars utveckling och hälsa är redan av detta skäl av central betydelse. Hit hör preventiva insatser mot riskbeteenden av lika slag som tidig alkoholdebut, berusningsdrickande, experimenterande med narkotika och kriminalitet. Men det handlar inte bara, eller ens i första hand , om undrervisning kring t.ex. alkohol och narkotika. Det har inte gått att vetenskapligt dokumentera att enbart undervisning kan ge långsiktiga positiva effekter på elevernas alkohol- och drogbruk. Men finns det ett växande stöd i internationell preventivforskning för att ett brett upplagt förebyggande arbete i skolorna, i nära samarbete med föräldrarna, kan stärka barns och ungas anknytning till skolan och minska riskerna för bl.a. missbruk. I den enskilda skolan måste detta arbete knytas an till och ses som en del av strävan att vidmakthålla eller förbättra skolan som arbets- och utbildningsmiljö för såväl elever som lärare och annan personal. Att skapa en bra skola är den kanske viktigaste preventiva insatsen för att förebygga missbruk och andra problem hos eleverna. Forskning pekar på att lugn och arbetsro i klassrummet förebygger skolmisslyckanden, missbruk och annan riskutveckling. Regeringen har givit i uppdrag att, i samarbete med andra berörda myndigheter, initiera en bred drogförebyggande verksamhet i skolan längs dessa linjer. överlämnade en konkret treårig s.k. implementeringsplan för arbetet och har även erhållit medel för att genomföra den under ett första verksamhetsår. Det är lovande projekt, och det är utmärkt att de nu har inletts. Det bör emellertid understrykas att ett förändringsarbete av detta slag tar sin tid och att det, för att ha någon chans till framgång, måste få verka av . Det bör skapas förutsättningar för att så kan bli fallet. Beroendekunskap vid högskolor och universitet Inom universitets- och högskolevärlden förekommer i vissa grupper en hög konsumtion av alkohol. För en del är det första steget hemmifrån och man kommer till en ny miljö med nya studiemetoder men också med nya sociala umgängesmönster. Detta medför för en del också nya alkoholvanor, och för en del blir dessa grundläggande för hela livet. Förhållandet är också det att många av dessa studenter är framtidens opinionsbildare och kommer att bli de som sätter mönster i andras alkoholvanor. Även om varje universitet/högskola har möjlighet att forma sina egna program framstår ändå behovet av en kvalificerad kurs i beroendelära och de sociala och medicinska konsekvenser som blir en följd av alkohol- och narkotikamissbruk. Ett erbjudande om dessa kurser kan vara tillräckligt i vissa fall men i andra borde det vara obligatoriskt. En fullgod utbildning i dessa frågor borde kunna utgöra en plattform för minskade skador som ju är samhällets målsättning inom alkoholområdet och en kraftig minskning av narkotikamissbruket. En annan mycket viktig aspekt varför det är viktigt att minska alkoholkonsumtionen är att det primära när man går på ett universitet eller högskola är att vara lyckosam när det gäller studieresultaten det är oförenligt med en hög alkoholkonsumtion. Tillägsskatt på alkoläsk och söt cider Försäljningen av alkoläsk och söt cider har ökat kraftigt sedan lanseringen . De söta dryckerna blir snabbt populära hos dem som inte har utvecklade alkoholvanor, främst ungdomar och särskilt unga kvinnor. Att redan som ung etablera alkoholvanor gör att man snabbare blir beroende alternativt får kraftigare alkoholvanor. I flera studier, såväl svenska som norska, har det visat sig att de som börjar dricka alkohol , jämfört med dem som börjar redan , har ungefär hälften så stor alkoholkonsumtion när de blir . Alkoläsken och cidern är en inkörsdryck för många unga. Internationellt har detta i flera länder lett till att man ökat punktskatten på alkoläsken. Flera länder som , och Luxenburg har infört en särskild skatt på alkoläsken. Höjningarna kan betraktas som höga. Ett förslag om höjning av skatten på alkoläsk och söt cider med ett procentpåslag motsvarande exempelvis bör därför omgående införas. I svenska markbundna kanaler är alkoholreklamen förbjuden. Genom satellitsändningar når reklam för alkoholdrycker numera också svensk tv-publik. Reklamen bidrar starkt till att skapa positiva attityder till alkohol, särskilt bland ungdomar, och bidrar till att öka försäljningen av alkoholdrycker. Tv-reklamen är särskilt viktig där man kan sända reklam i anslutning till populära ungdomsprogram. I en rapport framtagen för kommissionen konstateras att den självsanering som alkoholindustrin förespråkar inte visar på särskilt goda resultat. Mera strikta regleringar är effektivare. Enligt beräkningar som WHO genomfört skulle ett förbud mot alkoholreklam omräknat innebära att antalet år av alkoholskador och alltför tidig död skulle minska med 202000, medan implementeringskostnaderna skulle uppgå till . När övergången sker till digitala sändningar finns möjligheter att i avtal exkludera reklam för hälsovådliga varor som alkohol. Tobak är ju genom särskilda avtal redan utesluten från reklam inom EBU, och det vore självklart inte svårare att få samband mellan tillstånd och förbud mot reklam för alkohol i tv. Möjligtvis kan det finnas ett samband mellan de starka producentintressena i och motståndet mot att avveckla reklam för alkohol. Regeringen bör därför i de internationella forum där reklamfrågorna kan hanteras verka för att alkoholreklam i tv avvecklas samt att de avtal som förhandlas fram vid övergång till digitala sändningar klargör att alkoholreklam inte får förekomma. Den uppskruvade skadespiralen har i stort sett sin bakgrund i att den i praktiken obegränsade införseln för personligt bruk nu är satt ur system. Den kvantitet, s.k. indikativ nivå, som den legala införseln av alkohol för personligt bruk vid varje inresa från ett annat EU-land är satt till, motsvarar en tvåårskonsumtion för personligt bruk enligt nuvarande konsumtionsnivå. När anslöt sig till EU var konsumtionen lägre och de indikativa nivåerna motsvarade då tre normala årskonsumtioner. Dessa nivåer för införande för personligt bruk saknar verklighetsförankring. Den jämförelse som ligger närmast till hands att göra är den med tobak där man accepterar en införselnivå som beräknas räcka för ett par månaders konsumtion. representanter i EU måste i såväl ministerrådet som parlamentet arbeta för att minska införseln av alkohol. Alkohol är ingen vanlig vara. Artikel 30 i fördraget ger medlemsstaterna rätt att begränsa varors fria rörlighet för att skydda folkhälsan. Den svenska folkhälsan är allvarligt hotad av den fria införseln av billig alkohol. är inte ensamt om detta problem. I och ökar alkoholkonsumtionen kraftigt, just därför att man har ansett sig tvungen att sänka sina skatter för att hejda den stora införseln av billig sprit från grannländer. har samma problem med gränshandeln gentemot , och för är situationen densamma i relation till . Förhållandet med gränshandel är förvisso inte bara en svensk angelägenhet. Resultatet är ökade alkoholskador. Tillsammans med dessa och andra berörda länder bör med hänsyn till alkoholens skadeverkningar ta initiativ till att se över reglerna för införsel av alkoholdrycker utifrån folkhälsosynpunkt. Regeringen bör därför omgående ta initiativ till en prövning av införselkvoternas storlek med utgångspunkt i folkhälsoskäl. Det är bra att arbetar för att EU ska besluta om höjda miniminivåer för alkoholskatterna. Om det lyckas kommer alkoholskadorna att minska i hela . Men skatterna i många länder är så låga, och motståndet mot att höja dem så att de närmar sig svensk nivå är så starkt, att vi inte kan vänta på detta. måste vi begränsa införseln om vi ska kunna undvika en hotande folkhälsokatastrof. Det alkoholpolitiska läget har förvärrats ytterligare genom att den s.k. Internethandeln med alkohol har fått en av allt att döma växande omfattning och väckt stor uppmärksamhet i medier. Frågan om denna verksamhet är att se som olaglig eller inte är föremål för rättslig tvist, som ytterst kommer att avgöras av . Om Internethandeln med alkoholdrycker tillåts fortgå, innebär det att Systembolagets detaljhandelsmonopol undergrävs. har ju godtagit det svenska detaljhandelsmonopolet på detta område. Att domstolen nu skulle tillåta en verksamhet som i praktiken uppenbarligen i grunden hotar samma monopolordning som man godkänt förefaller visserligen osannolikt. Men eftersom det likväl inte kan uteslutas krävs att regeringen med största kraft driver linjen att Internethandel med alkoholdrycker riktad till den svenska marknaden är, och måste förbli, olaglig eftersom den strider mot det av såväl kommissionen som domstolen godtagna monopolet. Skulle domstolen mot förmodan komma till en motsatt ståndpunkt, och alltså tillåta Internethandel på detta område, är det ett minimikrav att alkoholdryckerna beskattas enligt svenska regler, dvs. den inom EG-rätten etablerade principen att varor ska beskattas i det land där de konsumeras måste då naturligtvis tillämpas även vid Internethandel. Men det är långt ifrån klart hur skatten i så fall ska tas ut och hur skattekontrollen skulle fungera. Detta är ytterligare ett skäl till att inte tillåta Internethandel med alkoholdrycker riktade till den svenska marknaden. skapades ett nationellt centrum för social alkohol- och drogforskning vid (Sorad). Beslutet hade föregåtts av utredningsarbete. Alkoholpolitiska kommissionen föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1994:24) en kraftig förstärkning av resurserna för forskning inom detta område. fick därefter i uppdrag att i samråd med bl.a. berörda forskningsråd lägga fram ett mera precist förslag. Därvid stannade man vid att bl.a. föreslå inrättandet av ett särskilt forskningscentrum för detta område. Det förslaget genomfördes, och Sorad har alltså verkat under . Sorad har i allt väsentligt levt upp till de höga förväntningar som ställdes på forskningscentret i början. Det har inneburit en påtaglig förstärkning av kunskaperna vad gäller både konsumtions- och skadeutvecklingen totalt inom olika befolkningsgrupper. En lång rad olika frågeställningar har belysts inom ett brett spektrum av forskningsområden. Forskningsinsatserna har genomgående hållit hög kvalitet, vilket också understrukits i en internationell kvalificerad utvärdering av Sorads arbete. En grundläggande förutsättning för dessa framgångar är att forskningen har kunnat bedrivas som en särskild centrumbildning. Därigenom har en vital och kompetent miljö för alkohol- och drogforskning kunnat byggas upp. Det är därför angeläget att detta centrum får finnas kvar. All internationell erfarenhet talar för att en forskning av den omfattning och kvalitet som Sorad har åstadkommit, kräver att arbetet kan bedrivas som ett separat forskningsinstitut. Behovet av en stark ställning för forskare inom alkohol, narkotika och spelområdet är kontinuerlig, varför Sorad bör ges möjligheten att utvecklas till ett starkt fristående forskningsinstitut.