ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sk291 · 2006-10-30 00:00:00 — Enskilda förskolor samt fristående skolor och inkomstskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda att enskilda förskolor och skolor som bedrivs utan vinstsyfte ska vara fria från inkomstskatt. har fastslagit att förskoleverksamhet i privat regi alltid är skattepliktig. Barns och ungdoms vård och fostran tillhör visserligen de kvalificerat skattefria ändamålen i svensk skattelagstiftning, men RSV anser att förskole- och dagisverksamhet inte är vård och fostran utan en barnpassningstjänst som utförs åt föräldrarna och som därför ska beskattas som rörelse. En enskild förskola har i många kommuner en begränsad rörelsefrihet: föräldrarnas avgifter fastställs i en taxa kommunen beslutar om antal barn som får tas emot. När förskolan ska göra investeringar, exempelvis bygga ett hus, ett staket med grindar, investera i inventarier eller personalutveckling, så är det ett hinder att obeskattade medel inte kan fonderas i förväg. En stiftelse- eller föreningsdriven förskola eller skola kan inte hämta kapital från några ägare och har heller inte tillgång till någon eller internbank som de kommunala förskolorna har. Med anledning av ovan nämnda argument är det mycket angeläget att regeringen utreder införandet av skattebefrielse för dessa verksamheter.
mot · GU02Sk292 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad mångfald för avdragsgill friskvård. Alltfler arbetsgivare erbjuder friskvård till sina anställda. Friskvården behöver inte utövas i arbetsgivarens egna lokaler, i förhyrda lokaler eller vara av kollektiv natur. För folkhälsan är det mycket positivt att arbetsgivare kan erbjuda skattefri friskvård i form av till exempel gymnastik, bowling, tennis eller lagsporter som volleyboll och innebandy. Även aktiviteter som kostrådgivning och information om stresshantering åtnjuter skattebefrielse. Enligt reglerna är det själva förmånen av motionsaktiviteten som kan vara skattefri och den ska rikta sig till hela personalen och vara av mindre värde. Men av någon anledning anses inte golf vara friskvård. Detta tycker vi är mycket märkligt. Hundratusentals människor i spelar golf . har närmare 600000 medlemmar runt om i landet. En golfrunda är en synnerligen avstressande aktivitet och innebär verkligen friskvård. Att en arbetsgivare inte får göra avdrag för en för personalen subventionerad golfrunda tyder på ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens verklighet. Istället vore det bättre att fastställa en maxsumma som varje anställd fick använda för friskvård. Ska fler må bra och röra mer på sig så måste mångfald råda. Det är mycket konstigt att några friskvårdsaktiviteter och idrotter är exkluderade. Golf borde vara en avdragsgill friskvårdsaktivitet.
mot · GU02Sk293 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att skriva sig hos annan person utan dennas medgivande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det olagligt att skriva sig hos en annan person utan dennas medgivande. Mitt hem är min borg. Man skulle i alla fall kunna tro att så är fallet. Men inte i . Här går det bra att skriva sig hos en annan person helt utan dennas vetskap eller tillåtelse. Det borde naturligtvis vara omöjligt för en person eller ett företag att folkbokföra sig på en adress/fastighet utan fastighetsägarens vetskap och godkännande! Dessutom faller ansvaret på fastighetsägaren att bevisa att personen/företaget i fråga ej bor/finns på adressen i fråga. Ett exempel hämtat ur verkligheten En fastighetsägare hittar brev till en okänd adressat i sin brevlåda. Detta anmäls till posten, men enstaka brev till samma adressat fortsätter att komma under februarimaj. tar fastighetsägaren kontakt med folkbokföringen och får veta att en för henne okänd person folkbokfört sig på hennes fastighet . Personen i fråga har anmält att hans brev skall sändas poste restante till postkontoret i närmaste stad. Vid upprepade kontakter med folkbokföringen säger den att ingenting kan göras av skattemyndigheten, utan att det är fastighetsägarens sak att bevisa att den okända personen inte bor på fastigheten. råder fastighetsägaren att dels skriva ett brev till folkbokföringen, dels polisanmäla ärendet. Fastighetsägaren gör detta . Vid kontakt med skattemyndigheten säger en handläggare att det inte finns tid för detta ärende, då det finns andra viktigare ärenden. har ännu inget svar på skrivelsen från kommit, och fastighetsägaren tar en förnyad telefonkontakt med skattemyndigheten. Man säger ånyo att det är fastighetsägarens ansvar att bevisa att den för henne okända personen inte bor på fastigheten, men har inget råd om hur detta skall ske. Personer som utsätts för denna kränkning har som regel mycket stora problem att få rättelse i myndigheternas register och hantering. Ofta är det också förenat med ganska stora kostnader både och i pengar. Det borde naturligtvis inte vara möjligt att skriva sig hos en annan person utan dennas samtycke. Flera andra länder, bl.a. , har helt andra regler och hårdare kontroll på att man faktiskt bor där man säger sig bo, bland annat i syfte att undvika ovanstående övergrepp. Detta bör ge regeringen till känna. Regeringen bör också återkomma till med förslag till ändring av lagen så att ingen kan skriva sig hos en annan person utan dennas samtycke.
mot · GU02Sk294 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vindkraftskooperativ. Det finns oklarheter när det gäller att vindkraftskooperativ är producent- eller konsumentkooperativ. I praktiken är de både och, det vill säga medlemmarna äger tillsammans ett vindkraftverk som producerar el till den egna förbrukningen. Men eftersom vindelproducenter enligt ellagen måste sälja elen till ett elhandelsbolag, och sedan köpa tillbaka den, tolkar vissa skattemyndigheter det som att vindkraftskooperativ är rena producentkooperativ. Det innebär att föreningen och medlemmarna inte får dra av momsen, vilket leder till att flera kooperativ har fått momsskulder på . Andra skattemyndigheter gör inte på det viset. Det behövs därför ett klargörande i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar om hur vindkraftskooperativen ska behandlas. I detta sammanhang bör det framhållas att vindkraftskooperativ är kombinerade producent- och konsumentkooperativ, som producerar el för medlemmarnas egen förbrukning. Ett sådant förtydligande skulle innebära att ovissheten röjdes undan, vilket skulle vara positivt för vindkraftens utveckling.
mot · GU02Sk295 · 2006-10-30 00:00:00 — Skattefri ersättning vid ideell skada tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefri ersättning. Ersättning för ideell skada är i regel skattefri. Det finns dock exempel på ideell skada som enligt nuvarande skattelagstiftning inte är skattefri. Enligt rådande praxis är skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. Denna praxis gäller t.ex. om arbetsgivaren blir ersättningsskyldig gentemot en anställd därför att det förekommit sexuella trakasserier på arbetsplatsen och arbetsgivaren inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att stävja detta. I första hand bör sexuella trakasserier ses som ideell skada på grund av den kränkning och det lidande som drabbad person utsatts för. Detta bör då också slå igenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för att inte säga kränkande, att den typ av skadestånd det här är fråga om beskattas som om det vore en inkomst av tjänst. En översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att jämställa dessa, så att de alla blir skattefria. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör alltid gälla.
mot · GU02Sk296 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mark som upplåts med tomträtt inte bör belastas med fastighetsskatt för tomträttshavaren. Lagen (SFS 1984:1052) om statlig fastighetsskatt infördes års taxering, och för småhus gällde att skatten beräknades på en tredjedel av taxeringsvärdet. Skatten togs inledningsvis ut . Fram års taxering beskattades de flesta småhus även med en schablonintäkt. års taxering beskattas småhus löpande enbart med fastighetsskatt. I den proposition som föregick de nya reglerna (prop. 1989/90:110 s. 505 f.) konstaterar departementschefen att kritik vid remissbehandlingen hade kommit från flera håll mot att underlaget för fastighetsskatten skulle utgöras av taxeringsvärdet. Den kritik som departementschefen kommenterade handlade dock framför allt om vilka alternativa underlag som skulle kunna användas (byggnadsvärde, bruksvärde eller något slag av boendevärde). Något konkret uttalande om varför den som inte äger marken ska betala fastighetsskatt även på markvärdet fanns inte. Det fanns heller inga kommentarer om detta i den ursprungliga propositionen (prop. 1984/85:18). När det gäller uttag av arvs- och gåvoskatt är underlaget enligt rättspraxis byggnadsvärdet, eftersom det kapitaliserade värdet av belastningen att betala tomträttsavgäld anses motsvara markvärdet (NJA 1959 s. 304). För förmögenhetsskatten finns i 10§ lagen (1997:323) särskilt angivet att om fastigheten innehas med tomträtt tas den upp till den del av taxeringsvärdet som avser byggnad. Detta motiveras i propositionen (1996/97:117) på följande sätt (specialmotivering till 10 §, s. 90): De aktuella rättighetsinnehavarna anses som ägare enligt 8 §. I princip skulle därmed hela taxeringsvärdet på fastigheten tas upp till beskattning, dvs. även den del som avser mark. För tomträtten betalas dock avgäld. För att beakta detta vid värderingen och av förenklingsskäl tas endast den del av taxeringsvärdet som avser byggnad upp. Ovanstående redogörelse visar att det vid fastighetsskattens tillkomst inte lämnades någon motivering till varför fastighetsskatt ska betalas på mark som fastighetsinnehavaren inte äger. Den belastning som tomträttsavgälden innebär har dock beaktats för både arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt. Samma överväganden bör göras även för fastighetsskatten.
mot · GU02Sk297 · 2006-10-31 00:00:00 — Skatter och regler för företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den av regeringen aviserade översynen av skatte- och regelsystemen för små och medelstora företag bör ta i beaktande särskilt företag i tjänstesektorn, då systemen i stor utsträckning konstruerades för företag inom industrisektorn och därför i stora delar är olämpliga för tjänsteföretagen. Tjänstesektorn är den del av företagsamheten som ökar starkast i . Tjänsteföretagen är ofta små eller medelstora företag och finns inom många branscher hotell, restaurang, turistnäring, handel, byggnation och privata tjänster inom vård och omsorg för att nämna några. Dagens system för såväl regler som skatter är uppbyggda för företag inom industrisektorn till stor del och är därför i många stycken olämpliga eller rent av skadliga för utvecklingsmöjligheter för mindre företag inom tjänstesektorn. Därför bör den av regeringen aviserade översynen av skatte- och regelsystemen för små och medelstora företag särskilt ta i beaktande företag i tjänstesektorn då systemen i stor utsträckning konstruerades för företag inom industrisektorn och därför i stora delar är olämpliga för tjänsteföretagen.
mot · GU02Sk299 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att flyttskatt på fondsparande tas bort. I systemen för pensionssparande, premiepension och individuellt pensionssparande kan man byta fond utan att betala skatt på reavinsten, vilket innebär en viktig individuell frihet. När vi fondsparar i andra sammanhang och byter fonder så beskattas alla värdeökningar. Det är feltänkt och leder till att sparpengar blir fastlåsta, för vem vill se en stor del av sin vinst gå till skatt? Dessutom har vi i problem med kapitalflykt, och flyttskatten är en av orsakerna till att kapitalet tar omvägar för att man inte ska förlora på bytet. Det är säkerligen så att fondbolagen också skulle vara mera noggranna vid förvaltningen av fonderna om flyttskatt inte tas ut på värdeökningar. I och med att möjligheten till rörlighet ökar påverkas konkurrensen till fondspararnas bästa. Tas flyttskatten bort kan även småsparare få större frihet och därmed bättre möjlighet att få en bra avkastning. Trycket på fondförvaltarna skulle öka och dessutom skulle merarbetet minska vid deklarationsdags.
mot · GU02Sk300 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ankomsthandel. Handeln i samband med flygresor är betydande och växande. Den ger betydande intäkter till flygplatsen. Genom dessa intäkter kan flygplatsen hålla lägre avgifter för flygbolagen för deras användning av infrastrukturen. Köpvanorna i samband med flygresor styrs fortfarande av föreställningen om den gamla taxfreebutiken med ett utbud av alkohol, tobak, kosmetika och konfektyr. En stor del av flygresenärerna köper alkohol i utländska flygplatsbutiker trots att detta ofta inte ställer sig särskilt ekonomiskt fördelaktigt. Det uppstår ett onödigt transportarbete när en vara som kan köpas vid hemkomsten köps på avreseorten. De volymer som säljs inom chartertrafiken packas dessutom i före avresan och flyger Sverigedestinationsorten tur och retur. I ett läge när stora ansträngningar görs att agera klimat- och miljövänligt bör allt onödigt transportabete undvikas. Ankomsthandel är ett litet steg i rätt riktning. De svenska exportbutikerna har en låg andel av den totala alkoholförsäljningen i samband med flygresor. Detta beror sannolikt framförallt på de svenska försäljningsrestriktionerna som bara medger handel för avresande till destination utom EU. är det enda EU-land som inte tillåter försäljning av beskattad alkohol och tobak i samband med flygresor inom unionen. I våra nordiska grannländer , och kan alla resenärer oavsett destination handla både vid avresa och vid ankomst. I är handeln öppen för alla avresande oavsett destination. Den svenska exportbutiken konkurrerar närmast med export/taxfreebutiker på andra flygplatser samt med den försäljning som bedrivs ombord på flygplanen. De strikta regler för framförallt alkoholförsäljning som gäller på svenska flygplatser får anses som en allvarlig konkurrensnackdel för de svenska flygplatsbutikerna och flygplatserna. De förlorar i attraktionskraft när de inte får sälja en viktig varugrupp till alla. Kundundersökningar visar också att framförallt alkoholförsäljningen driver annan försäljning och därigenom bidrar till bättre lönsamhet för butiken. När svenska konsumenter väljer att köpa alkohol på flygplatser i våra grannländer förlägger de också sina inköp av kosmetika och choklad där. Detta påverkar självklart lönsamheten för de svenska butikerna. Jag anser därför att resenärerna måste ges möjlighet att handla alla förekommande varor vid såväl ankomst som avresa. Detta är ett förslag som skulle öka de svenska skatteintäkterna genom att en större del av dessa varor skulle köpas på svenska flygplatser i stället för på utländska, något som gynnar den svenska flygindustrin. Exportbutikerna har rutiner för att kontrollera resenärernas destinationsort i samband med försäljning och säkerställa att rätt skatt utgår på varan. Detta görs elektroniskt och hela förfarandet är enkelt att kontrollera. I exportbutiken dokumenteras också all försäljning av alkohol på liknande sätt som på Systembolaget. Butikerna har dessutom möjlighet att genomföra den ålderskontroll som försäljning av alkohol och tobak kan kräva.
mot · GU02Sk301 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett avskaffande av moms på körkortsutbildning. Körkortet är för många en symbol för frihet. I ett glesbygdsland som innebär ett körkort möjligheter och förutsättningar till ett ökat resande. Människor har möjlighet att bo kvar på glesbygden och pendla till jobbet, till skolan eller till diverse fritidsaktiviteter. Allt färre ungdomar i tar dock körkort. 1989 tog av alla ungdomar mellan körkort. 2005 var motsvarande siffra . Skillnaden mellan glesbygd och storstad är stor. Enligt en rapport från hade i genomsnitt bara av alla 18-åriga stockholmare körkort som motsvarande siffra för glesbygden var . Övriga större städer har också relativt låga andelar körkortstagare. av de ungdomar som går körkortsutbildning blandar utbildning i trafikskola med privat övningskörning. är helprivatister och går enbart i trafikskola. På trafikskolorna tar en genomsnittlig elev 20 körlektioner. Den som tar körkort i en storstad tar fler lektioner än de som tar körkort på småorter. Sedan finns det stora individuella skillnader. Enligt () kostar ett genomsnittligt körkort på en mindre ort , i medelstora städer och i storstad . Det genomsnittliga priset för ett körkort 2005 var . Det är en ökning . infördes moms på körkortsutbildningen. Den högsta momssatsen finns i och , , medan den lägsta återfinns i , . har ingen moms alls på sin körkortsutbildning. Antalet ungdomar som tar körkort minskar som körkortet stiger i pris. Detta visar på ett tydligt samband. Bland våra ungdomar håller ett klassamhälle på att skapas mellan de som har körkort och de som inte har råd med körkortsutbildning. För ungdomar som inte har körkort kan det medföra att de utestängs från arbetsmarknaden eftersom många av dagens jobb kräver att man har körkort. Därför riskerar körkortsfrågan att bli en symbol för den som är bemedlad och den som inte är det. Detta är inte acceptabelt. Ett sätt att öka möjligheten för fler ungdomar att skaffa körkort torde vara att avskaffa momsen på körkortsutbildningen. Detta skulle minska kostnaden för ett körkort med i genomsnitt . Detta torde medföra att andelen ungdomar som anser sig ha råd att ta körkort ökar. Regeringen bör låta utreda den här frågan.
mot · GU02Sk302 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna för kultursponsring. Privat sektor en del av samhället Många betraktar den privata sektorn som något utanför samhället. När vi kristdemokrater talar om samhället menar vi självfallet den offentliga sektorn, men även den ideella sektorn, med föreningar och folkrörelser samt den privata sektorn. Näringslivet har behov och ansvar som sträcker sig utanför den rent affärsmässiga verksamhet som det bedriver. Kulturlivet har i sin tur behov av vidgade möjligheter att utöva sin konst både inom och utom etablerade institutioner. Det ömsesidiga utbytet mellan kulturlivet och det samhälle det verkar i inrymmer således den privata sektorn. Ett långsiktigt samarbete mellan kultur och näringsliv, som bygger på respekt och som självklart inte inskränker den konstnärliga friheten, kan ge vidgade möjligheter både i form av bättre finanser och nya arbetsformer. Det är också ett sätt att uppfylla det kulturpolitiska målet att nå nya grupper. Både det enskilda företagets klimat och hela samhällsklimatet är beroende av ett rikt kulturliv. Att sponsra kulturverksamhet är en möjlighet för företag att ta ökat samhällsansvar, något som bör uppmuntras. Om kultursponsringen ska bli mer omfattande förutsätter det att reglerna blir tydliga och förutsägbara. Så är inte fallet . Lokala skattemyndigheter gör egna tolkningar av när avdragsrätten för sponsring ska gälla. Slutsatsen av detta är att lagstiftningen måste ses över så att det blir tydligt vad som gäller och så att behandlingen blir likvärdig i hela landet. Stödet till kulturlivet skulle bli betydligt mer omfattande än det är om skattereglerna utformades på ett sätt som gynnar detta.
mot · GU02Sk303 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att motarbeta den svarta ekonomin. I en rapport från uppskattar man att svartarbetet i ligger på mellan . Rapporten pekar på att svartarbetet har ökat framförallt bland yngre och bland tjänstemän. Vi vet också att vissa branscher är särskilt utsatta, s.k. branscher med stor andel tjänster. Byggbranschen är en sådan bransch där den svarta ekonomin fått ett allt starkare fäste. Det förekommer också organiserad ekonomisk brottslighet i branschen, vilket är väldigt allvarligt. Tjänstebranschen sysselsätter allt fler och där ser vi tillväxt . Därför måste ökade insatser göras för att hejda utbredningen av den svarta ekonomin i framförallt tjänstebranschen. Annars kommer den ekonomiska brottsligheten att öka i takt med antal tjänster som ska utföras. Ett antal åtgärder som är viktiga för att stävja förekomsten av svartarbete och svart ekonomi är följande: Ökade resurser till . Risken att bli upptäckt för dem som fuskar måste bli större. Låt göra oanmälda arbetsplatsbesök. Skärp de personliga kraven för F-skattsedel. Inför obligatorium för förteckning över alla som finns på byggarbetsplatser, med uppgift om namn, personnummer och företag. ska hålla ett offentligt register, som är tillgängligt via Internet. Möjliggör enklare kontroll av skumma företag. ska fortsätta med sitt förebyggande arbete prevention. Se över lagen om uthyrning av arbetskraft. När företagen betalar arbetsgivaravgift till ska den kopplas till arbetstagare Genom att svartarbete och svart ekonomi stävjs blir alla vinnare: samhället som får större intäkter, individen som kan tjäna ihop till pension och rättigheter i socialförsäkringarna och företagen som inte utsätts för illojal konkurrens.
mot · GU02Sk304 · 2006-10-26 00:00:00 — Skattelättnader för avgiften till a-kassan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattereduktionen om av den avgift som inbetalats till a-kassan bibehålls. När skattelättnaden för avgiften till en a-kassa infördes, så var det av två rättviseskäl. Det första skälet var rättvisa gentemot andra försäkringar. För försäkringar där det utfallande beloppet beskattas är alltid avgiften för försäkringen avdragsgill. Motsatt gäller att om det utfallande beloppet inte beskattas så blir försäkringspremien inte avdragsgill. Ersättningen från a-kassan beskattas som andra inkomster, och därför bör avgiften till a-kassan vara avdragsgill. Det andra skälet var rättvisa gentemot företagarna. De företagare som är försäkrade i a-kassan, kan dra av a-kasseavgiften som kostnad i rörelsen. Av rättviseskäl bör därför samma regel tillämpas också för anställda. I och finns arbetslöshetsförsäkringar av samma typ som den svenska a-kassan. I dessa länder är avgiften för försäkringen avdragsgill.