mot · GT02MJ49 · 2006-04-18 00:00:00 — Vikten av väl fungerande järnvägstrafik och en ökad samordning av nationella järnvägssystem i . bör inom EU arbeta för ett gemensamt program för utveckling av transportsystemet i . Ett långsiktigt mål är en svensk höghastighetskorridor mellan framför allt och , med anslutning från , och vidare mot och . Ökad tillgänglighet i kollektivtrafiken. Vikten av en bättre helhetssyn på kollektivtrafiken. Staten har ett ansvar för en fungerande kollektivtrafik i glesbygd. Att investeringsstödet för spårfordon bör utökas till att omfatta även bussar i kollektivtrafik som drivs med alternativa drivmedel. 9.2 Frivilliga stimulanser bättre än tvång vill se en miljöpolitik som kryllar av morötter men undviker piskor. Vi är besvikna på det sätt som regeringen ihop med sina samarbetspartier har bedrivit miljöpolitiken . Alltför ofta handlar det om tvång och obegripliga regleringar, där miljöeffekten lika väl skulle kunna nås genom andra metoder. Ett är pump-tvånget som drivits igenom tidigare under detta riksdagsår. Den nya lagen tvingar landets bensinmackar att sälja alternativa drivmedel. Det tror vi inte är den bästa metoden för att få återförsäljarna att framhålla de alternativa drivmedlen för sina kunder. Vi tror mer på stimulanser för att öka såväl utbud som efterfrågan. är var tionde bil som säljs en miljöbil. Konsumenterna har redan börjat efterfråga de alternativa bränslena och trenden pekar tydligt uppåt. 9.3 Bilar med förnybart i tanken är bra bilar tycker inte illa om bilen som sådan. Vi ogillar däremot effekterna av de fossila bränslena. Bilar och lastbilar behövs i ett modernt samhälle men de ska drivas med miljövänliga bränslen. Även inom detta område har vi lagt åtskilliga förlag till men inte fått något gehör för dessa. Vi står fast vid dem men avstår från att återupprepa dem i denna motion. Vi vill även hänvisa till vår motion med anledning av regeringens proposition Miljöklassning av alternativa motorbränslen, m.m. 2005/06:181. Exempel på centerkrav för mer förnybara fordonsbränslen: Förbjuda försäljningen av nytillverkade fordon som enbart kan drivas av fossila bränslen efter 2015. skall verka inom EU för att Auto-oil-direktivets begränsning på 5procents inblandning av biodrivmedel i bensin avskaffas . Det vägledande målet för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i ska vara att sådana drivmedel ska utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Inför en skatterabatt på för privatpersoner som köper en miljöbil. 9.4 Transporterna in i handelssystemet med utsläppsrätter Det är beklagligt att transportsektorn som står för en betydande del av utsläppen av växthusgaser är undantagna från utsläppshandelssystemet. Därför måste arbeta för att transportsektorn lyfts in i det europeiska utsläppsrättshandelssystemet till perioden . Eftersom flyget relativt sett till andra transporter är mycket miljöbelastande ur utsläppssynpunkt måste även flyget lyftas in i det gemensamma utsläppsrättshandelssystemet och inte ensidigt utsättas för miljöskatter. Om våra transporter till och från landet ensidigt utsätts för skatter som våra grannländer har kommer vi ovillkorligen hamna efter i den internationella konkurrensen. Därför måste vi arbeta internationellt även med denna fråga. Vad som ovan anförts om att ska verka för att föra in transporter i EU:s handelssystem med utsläppsrätter bör ges regeringen till känna. Energianvändningen i våra bostäder har fått alltmer uppmärksamhet . Detta är positivt då energieffektivisering och en övergång till förnybara energikällor är vitala delar på vägen mot en hållbar utveckling och en minskad miljöpåverkan av vårt samhälle. Bostäder och lokaler står för en stor del av energiförbrukningen i . uppgick energianvändningen inom sektorn Bostäder och service till , vilket var av totala energianvändning och ungefär lika mycket som industrin använde. Av dessa användes till uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler. Många byggnader står inför ett omfattande och påtagligt renoveringsbehov. Detta gäller både mindre egnahem, men inte minst miljonprogrammets flerbostadshus. Detta stora renoveringsbehov rymmer en stor potential för att minska boendesektorns klimatpåverkan. Genom att införa ny teknik i samband med upprustningen av miljonprogrammets hus kan inte bara energibesparingar göras, utan en attitydförändring och ett ökat miljömedvetande hos de boende kan också komma till stånd. Genom att införa individuell mätning av vatten och värme ges boende dessutom en möjlighet till att påverka sina boendekostnader. För att få ett teknikskifte och en attitydförändring till stånd är det viktigt att tänka långsiktigt och brett. Regeringens mål och ambitioner som uttalats har i många fall varit lovvärda, men i konkret handling har verktygen för att minska energiförbrukningen i boendet kommit att kännetecknas av kortsiktiga stöd knutna till avgränsade teknikområden. Resultatet har blivit en osäkerhet om regeringens ambitioner och i vissa fall även en störning av marknaden för den gynnade tekniken. Det är viktigt att arbetet med energieffektivitet i boendet ges långsiktiga stöd som bidrar till teknikutveckling. Likaså bör de stöd som utgår vara teknikneutrala. Genom att ge den enskilde och marknaden incitament till energieffektivisering kommer de olika aktörerna att snabbt försöka hitta den effektivaste lösningen. I motion med anledning av regeringens proposition Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande, 2005/06:145 har vi beskrivit våra förslag för ett klimat-bättre boende. Vi föreslår exempelvis: Stöd till energieffektivisering i bebyggelsen bör vara långsiktiga och teknikneutrala. Staten i sin upphandling skall välja produkter med energiprestanda inom den bästa kvartilen. Inför individuell mätning av värme och vatten i flerbostadshus. Det är inkonsekvent att fastighetsskatten höjs för den som väljer att investera i energieffektiviseringsåtgärder. Inför reducerad fastighetsskatt för de byggnader som byggs energieffektivt. Förbjud direktverkande el som uppvärmningsform för bostadshus för permanentboende. Förstärk den kommunala energirådgivningen. Att låta miljön och nyttjande av jordens begränsade resurser också få ett pris i företagens räkenskaper är en viktig del i att skapa en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling. Då blir investeringar som är samhällsekonomiskt motiverade och lönsamma också rationella för företagen. ser därför positivt på att ekonomiska styrmedel i olika former, i en allt högre grad, utgör samhällets miljöarbete och blir verkningsfulla komplement till de administrativa styrmedlen. En framgångsrik miljöpolitik måste bygga på fungerande marknadslösningar i samarbete med, inte konfrontation mot, näringslivet. vill därför forma en grön industripolitik, där politik och industri samarbetar kring mål, forskning och lagstiftning för att åstadkomma resultat. Vår ambition är att genomföra ett teknikskifte, där blir världsledande i att ersätta produkter och processer, snarare än att endast försöka minska problemen på marginalen. 11.1 Handel med utsläppsrätter har, precis som övriga EU, infört ett system för handel med utsläppsrättigheter för delar av industrin. Transporter och viss industri är undantagna. Innan handeln med utsläppsrätter infördes var koldioxidskatt ett av de mest effektiva styrmedlen för att minska utsläppen. finns det svårigheter att ha både koldioxidskatt och ett system med handel av utsläppsrätter. När handeln med utsläppsrätter permanentas bör koldioxidskatten fasas ut för de som ingår i handelssystemet. Det europeiska handelssystemet med utsläppsrätter är ett mycket kraftfullt politiskt styrinstrument som till stora delar fungerar väl. Men just eftersom systemet är så kraftfullt och nytt måste det utvärderas och modifieras för att det ska fungera optimalt och för att det inte används så att näringar slås ut och produktion flyttas utanför EU, som en effekt av styrmedlets inoptimala utformning. En rättvis tilldelning av utsläppsrätter är en gemensam europeisk tilldelning. Vi kan inte ha olika utsläppsrättssystem i om systemet ska främja en sund konkurrens i EU. Vi har tidigare i denna motion argumenterat för en gemensam europeisk miljöpolitik med ett gemensamt miljömål. En naturlig vidareutveckling av detta resonemang är att också ha en gemensam tilldelning av utsläppsrätter. Vidare bör utsläppsrätter tilldelas utefter benchmarking-principen (riktvärden), d.v.s. att aktörer ges utsläppsrätter utefter branschens och aktörernas förutsättningar för att på så sätt optimera miljö- och marknadseffekterna av handeln. Fördelen är att det blir lika villkor för företag inom samma bransch inom hela handelssystemet. Därmed riskerar vi inte att branscher koncentreras till länder som historiskt sett har haft höga utsläpp. Priset på utsläppsrätterna kan genom benchmarking få effekten att investeringar görs där det också har störst klimatnytta. Även om inte detta kan införas inom EU redan till handelsperioden , menar vi att det är viktigt att fattar beslut om vilken linje ska driva i den fortsatta utvecklingen av handelssystemet. Vad som ovan anförts om en gemensam tilldelning av utsläppsrätter och benchmarking i EU:s handelssystem bör ges regeringen till känna. tycker att handel med energieffektivisering, s.k. vita certifikat, är ett intressant styrmedel. De vita certifikaten bygger på samma princip som finns för elproducenterna, de gröna el-certifikaten. Syftet vore att tvinga fram en viss mängd besparing, negawatt, i väntan på att korrekta elpriser, utsläppsrätter som inte utdelas gratis och EU-gemensam koldioxidskatt kan tvinga fram effektiviseringar inom industrin. Handel med vita certifikat är alltså en konstruerad marknad för att få till stånd eleffektiviseringar som annars inte skulle vara lönsamma med dagens elpriser. Vita certifikat som verktyg för effektivare elanvändning är inget okänt styrmedel. Inom EU diskuteras effektivare användning av energi, där vita certifikat kan bli ett verktyg. I och håller vita certifikat-system på att utvecklas och införas. Den svenska energimyndigheten deltar också i studier av vita certifikat. Trots att det finns stora besparingar att göra genom konkreta åtgärder för effektivare energianvändning och att el-priset stigit fungerar inte marknaden och frivilligheten. använder vi upp till så mycket el som i övriga . vill utreda möjligheterna att införa ett system med vita certifikat och hur detta ska kunna samverka med handelssystemet med utsläppsrätter och koldioxidskatten. Detta bör ges regeringen till känna.