mot · GU02Ub309 · 2006-10-26 00:00:00 — Biblioteken ska erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till barns och ungdomars behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. Till skillnad från vad som gäller för folkbibliotek finns ingen grundläggande definition av vad ett skolbibliotek är. Det kan vara alltifrån ett välutrustat sedvanligt bibliotek med pedagogiskt utbildad personal, till en bokbuss som kommer till skolan eller några undanskymda bokhyllor i ett uppehållsrum. Lagtexten anger att det ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek, men inte vad dessa ska innehålla eller hur de ska vara beskaffade. Läroplanen, som anger att skolbiblioteken kan vara ett redskap bland andra för att utforma en god inlärningsmiljö, uttrycker mål för undervisningen men innehåller inga preciseringar om bibliotekens funktion. Det är skolledningens ansvar att se till att det finns bibliotek i enlighet med bibliotekslagens krav. utgångspunkt är att det är elevernas behov som ska stå i centrum vid utformningen av skolbiblioteket. är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika skolkunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på sina egna villkor. Skolbibliotekens roll och uppgifter måste förtydligas och lyftas fram. Det krävs en tydlig definition på vad som får kallas ett skolbibliotek. är den statliga myndighet som har ansvar för barnomsorg och grundläggande utbildning. Som läget är är det oklart om skolbiblioteket ingår i det ansvaret. Det finns inte någon uttalad samordning mellan och när det gäller skolbiblioteken. Det enda formella uppdrag har i förhållande till skolbiblioteken är att ansvara för statistiken. Trots den här bristen på formellt ansvar så aktualiseras ändå skolbiblioteksfrågan hos i och med att det ansvarar för folkbiblioteken. Ingen myndighet har ännu fått i uppdrag att som tillsynsmyndighet kontrollera att lagparagrafen om skolbibliotek följs, och det är oklart vilka sanktioner som eventuellt kan tillämpas mot det bibliotek eller den kommun som bryter mot lagen. anser att regeringen bör uppdra åt att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kravet på skolbibliotek gäller inte förskolan. Det kan möjligen ha varit förståeligt så länge som skolbiblioteken definierades enbart som instrument för rent pedagogiska ambitioner och så länge som förskolan inte omfattades av principen om det livslånga lärandet. är läget ett annat. Förskolans uppgift är mycket vidare än att bara omfatta det rena lärandet. Vi vet vilken betydelse det har även för de mycket små barnen, deras kreativitet och fantasi, och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan de själva kan läsa. Eftersom vi vet att könsrollen formas i ett barns liv och att pojkar senare i livet genomsnittligt läser mindre litteratur än flickor, är det viktigt att uppmärksamma att pojkar och flickor i förskolan får likvärdig stimulans när det gäller bokprat och bokläsning och att personalen är medveten om de könsroller som böckerna redovisar och är beredd att hantera detta tillsammans med barnen. menar att nuvarande ordning inte beaktar förskolebarnens behov av litteratur. Det räcker inte med att enbart hänvisa till folkbibliotekens barnboksavdelningar, när sådana oftast saknas i närheten av den förskola där barnen går och när personalen på förskolorna bara undantagsvis, om alls, hinner med att gå med barnen till . Givetvis kan ett förskolebibliotek, liksom ett skolbibliotek, ta in böcker från folkbiblioteket om det finns god tillgång till lämpliga böcker och ett gott samarbete. Men ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker, och löpande förnyade bokbestånd, måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. anser att även förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dessutom bör ges i uppdrag att ta fram statistik över tillgången till barnlitteratur i förskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är av mycket stor vikt att skolledaren känner till bibliotekslagens skrivning om skolbibliotek. De skolor som har bra bibliotek har ofta skolledare som varit pådrivande, och då spelar det mindre roll om skolan är stor eller liten, vilken skolform det gäller eller om det är ett skolbibliotek som är integrerat med folkbiblioteket. Det har faktiskt ibland visat sig att skolledare inte känt till bibliotekslagens krav på skolbibliotek. För att få genomslag i skolans värld bör bestämmelserna om skolbibliotek finnas med i skollagen. anser därför att paragrafen om skolbibliotek bör flyttas från bibliotekslagen till skollagen och bör kriterier införas för vad ett skolbibliotek är. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Mer kultur i skolan Barn i olika åldrar och med olika förutsättningar behöver olika former för delaktighet, och därför är det viktigt att de får tillgång till olika verktyg att göra sina röster hörda. Olika kulturformer kan ge barn och unga möjligheter att påverka sådant som är viktigt för dem. I konst, musik, litteratur och drama kan man söka och finna sig själv och sin egen roll. Att få lära sig att uttrycka sig på olika sätt ger goda förutsättningar för både självkänsla och självförtroende. Kulturen är en unik arena där barn och ungdomar kan finna former för att formulera och föra fram sina tankar och förmedla sina erfarenheter. Barn har rätt till kultur, men precis som med alla de andra rättigheterna i FN:s konvention om barnets rättigheter krävs det att vuxna tar ansvar för att barn får sina rättigheter tillgodosedda. En del barn har engagerade och intresserade föräldrar eller andra vuxna i sin närhet som kan och har råd att visa på olika former av kultur och uttrycksmedel och väcka barnets intresse. Andra barn har inte det och då blir skolan en viktig länk för att finna en väg in i kulturlivet. Skolan ska ge möjligheten att pröva på olika uttrycksformer, som att dansa, spela teater, spela instrument eller måla, men också att möta kultur i form av offentliga kulturinstitutioner, till exempel teatrar, museum och bibliotek. Barns rätt till kultur fordrar ett gemensamt samhälleligt ansvar, anser därför att det bör finnas fortbildningar för pedagoger och skolledare för att alla barns och ungas rätt till kulturupplevelser och eget skapande ska kunna tillgodoses. saknas det helt kultur- och musikskola i ett litet antal kommuner i landet. I desto fler kommuner är avgifterna så höga att de utestänger barn från familjer med låga inkomster. Kultur- och bör skrivas in i skollagen och ett tak sättas för hur höga avgifter som får tas ut. Vi föreslår till att börja med en maxavgift på en åtgärd som skulle kräva att ett antal fattiga kommuner får ersättning från staten på sammanlagt för det inkomstbortfall som sänkningen orsakar. ska utgöra en del av den generella välfärden och liksom grundskola och gymnasium vara kostnadsfri för eleverna. I en särskild motion om barnkultur föreslår vi ett Handslag för barnkultur, där 28 miljoner ska avsättas för att införa en maxtaxa i kultur- och musikskolor. För att alla barn ska få tillgång till kultur- och musikskolor måste också skollagen ändras så att det klart framgår att det ska finnas kultur- och musikskolor i alla kommuner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De allra flesta barn och unga i mår rätt så bra, men långt ifrån alla. Alltfler mår psykiskt dåligt och drabbas av allergier, diabetes, övervikt etc. menar att skolan i hela sin verksamhet måste verka för att bevara och främja elevernas hälsa och för att stödja eleverna om de trots förebyggande insatser mår dåligt, fysiskt eller psykiskt. Det handlar inte bara om att det ska finnas fungerande skolhälsovård, utan också om att skolan ska ge kunskap om hälsa. Där är ämnen som idrott och hälsa samt hem- och konsumentkunskap viktiga. Vi utvecklar detta mer i en särskild motion om hem- och konsumentkunskap. Forskning visar att individernas hälsa är beroende av faktorer som kön, klass, etnicitet, sexuell läggning m.m. Exempelvis visar forskning att det hos elever som sökt till yrkesförberedande program i gymnasieskolan förekommer psykosomatiska besvär i mycket större utsträckning än bland elever som sökt studieförberedande program. Vidare att flickor har psykosomatiska besvär dubbelt så ofta som pojkar. Sådana besvär är också dubbelt så vanliga hos pojkar med utlandsfödda föräldrar än hos de med svenskfödda föräldrar. Förutom att främja alla elevers hälsa måste skolan bidra med en sex- och samlevnadsundervisning av god kvalitet. Frågor om jämställdhet, HBT, diskriminering etc. måste vara självklara delar av undervisningen anpassad efter barnens och ungdomarnas behov. Vi vill också se självförsvarskurser för flickor och kurser som ger tillfälle för pojkar att diskutera jämställdhet, manlighet, sexualitet etc. Detta framställs under särskilda avsnitt i denna motion. 12.1Främja hälsa förebygga ohälsa Elevernas hälsa ska uppfattas som en fråga för hela skolan, inte bara för den enskilde eleven. Skolan får inte blunda för att hur verksamheten organiseras och miljön utformas kan bidra till elevers ohälsa, psykiskt såväl som fysiskt. Om en elev har hög frånvaro, svårigheter i skolarbetet, svårigheter i sociala relationer etc., ska orsaker även sökas i skolan som helhet, inte genom att ogiltig frånvaro skrivs in i ordningsomdömen eller betyg. () konstaterar i sin avhandling att den psykosociala arbetsmiljön bidrar till en betydande del av elevernas frånvaro. För att kunna arbeta förebyggande måste alla lärare ha kunskap om barns och ungdomars hälsa. För att skolsköterska, kurator och psykolog ska kunna ingå i det förebyggande arbetet måste de finnas närvarande i skolverksamheten. Elever ska enkelt och kunna komma i kontakt med dem, lärare ska kunna få handledning och dessa yrkesgrupper kan vid behov ingå i arbetslagens arbete. anser att rätten till elevhälsa måste kunna garanteras och därför bör möjligheterna att införa ett nyckeltal för elevhälsa utredas. Dessutom bör det i skollagen slås fast att varje barn har rätt till tillgänglig och professionell elevhälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. SCB:s undersökning om levnadsförhållanden (2005) visar att en tredjedel av eleverna 46 upplever att de kan vara med och bestämma över sin arbetsmiljö, för elever 79 och gymnasiet är andelen cirka en fjärdedel, dvs. inflytandet över den egna arbetsmiljön minskar med åldern från en redan låg nivå. Tendensen att inte ta elevernas arbetsmiljö på allvar måste bytas mot ett intresse för skolans fysiska och psykosociala arbetsmiljö. Kraven på arbetsmiljön i skolan måste vara lika stora som på andra arbetsplatser. Det behövs ett tydligare elevperspektiv för hur både ute- och innemiljön i skolan ska utformas och för att bristerna i elevernas fysiska och psykosociala arbetsmiljö ska kunna rättas till. Inrättandet av ett nationellt statistikregister över elevers olycksfall är ett medel för att öka kunskapen och ge underlag till förbättringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Elevskyddsombuden ska få bättre utbildning och förutsättningar att genomföra sitt uppdrag samt reella möjligheter att påverka. Denna utbildning bör preciseras och kvalitetssäkras av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Elevskyddsombuden måste också få samma rättigheter som andra skyddsombud, såsom rösträtt på skyddskommittémöten och stopprätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I 8 kap. 1§ gymnasieförordningen om bl.a. stödundervisning står: Genom stödundervisning kan elevskyddsombud eller de som innehar andra liknande uppdrag, om det behövs, få ersättning för de delar av utbildningen som de gått miste om på grund av sina uppdrag. Elevskyddsombud i måste få motsvarande rätt till stödundervisning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Toaletter är undanskymda platser i skolan och forskning har visat att många barn och unga undviker att gå på toaletten under skoldagen för att inte bli utsatta för kränkningar. Andra undanskymda platser som omklädningsrum är kanske svårare att undvika. Skolan måste kartlägga skolmiljön, och i möjligaste mån bygga bort den utsatthet många elever talar om. anser att bör få i uppdrag att prioritera tillsynen av elevernas fysiska och psykosociala miljö. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12.3Mindre stress tid och rum för eftertanke Mycket läxor, ingen lugn och ro och stora krav på sig själv lyfter många elever fram som orsaker till stress i skolarbetet. De talar också om tidsbrist som stressfaktor i skolan. Vid schemaläggning måste man se till att varje elev har tid att äta sin lunch i lugn och ro, att byta om inför och efter undervisningen i idrott och hälsa och att hinna hämta andan mellan lektionerna. I arbetet med schemaläggning bör skolorna ta eleverna till hjälp. Förutom att det måste finnas tid i schemat för återhämtning behöver det också finnas plats. En aktivitetsstimulerande gård likaväl som en lugn trevlig plats där eleverna kan njuta av tystnad och ha tid för eftertanke behövs för elevernas möjlighet till återhämtning under skoldagen. Skolbiblioteket, när det fungerar som bäst och har kunnig personal, kan fylla en viktig funktion som en avstressande men också inspirerande miljö. 12.4En skola för alla Inte bara skolbyggnaderna utan också skolgårdarna ska vara tillgängliga och användbara för allas lek, rörelse och samvaro på raster och fritid, även för barn med funktionshinder. Regleringen kring lokaler, utemiljö och utrustning bör därför innehålla krav på tillgänglighet för elever med funktionshinder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Pornografi på nätet och en sexistisk populärkultur har blivit en allt större sexualupplysare åt unga människor. Enligt en färsk studie (Våld och pornografi i medierna, 2005) där Nordicom och har ställt frågor till 3000 personer om deras åsikter kring medievåldets och pornografins påverkan på unga människor, är en klar majoritet, , av svenskarna oroliga för att sex och pornografi i medierna leder till en förvriden uppfattning om kvinnors och mäns sexualitet. Nästan lika många tror att det leder till ändrade sexualvanor bland ungdomar. tror att det leder till ökat sexuellt våld i samhället, av dessa är det fler unga kvinnor som anser att det finns ett samband. Men det finns också de som uppger positiva effekter av sex och pornografi i medierna, till exempel att man får ökad kunskap om sexuella relationer, och det är framför allt unga män som anser detta. Enligt det mediekritiska är möjligt visar en norsk undersökning att pojkar söker upp porr på nätet i större utsträckning än flickor. Mängden pornografi på nätet anses legitimera bruket av den, liksom det är ett slags mandomsprov att använda pornografi. Barn och ungdomar utvecklar sin sexualitet i samspel med varandra, föräldrar, lärare och andra vuxna samt under påverkan av massmedier. är kunskapen liten om hur porrkonsumtion påverkar barn och unga som inte har färdiga mentala strukturer till hjälp för att tolka och placera porren i sitt sammanhang. anser att pornografi är ett hinder för den sexuella friheten. Konsekvenser av den medialiserade sexualiteten är bland annat förändrade attityder till sexualitet, ändrade sexualvanor och en märkbar ökning av konsumtion av pornografi bland ungdomar. av unga män och av unga kvinnor har tagit del av pornografi i medierna. Det finns samband mellan pornografikonsumtion och att ha prövat vissa sexuella handlingar. aktuella rapport konstaterar: av de 18-åriga männen i och Priebes omfattande enkätundersökning /2004 för uppger att de tittar i stort sett på pornografi medan motsvarande siffra för unga flickor är (av flickorna uppger ). Pojkarna visade stort intresse för många olika sorters sexuella aktiviteter i det pornografiska materialet och tyckte också att de fick viktig kunskap från filmerna. Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan blir mot ovanstående beskrivning mycket viktig. Kvaliteten och omfattningen av denna undervisning är mycket skiftande mellan olika skolor. nationella kvalitetsgranskning (1999) visade att skolornas egna krav på undervisningen var mycket låga och att målsättningar liksom målformuleringar var otydliga. Undervisningen som förekom var dåligt samordnad och bristfälligt dokumenterad. I endast tio av åttio skolor beskrevs sex- och samlevnadsundervisningen som bra. har i uppdrag att fortsättningsvis inspektera varje kommun och skola . Förmågan att reflektera över frågor om sexualitet och samlevnad bör ingå som ett viktigt kunskapsmål i läroplanerna för och gymnasieskolan. föreslår att den nationella styrningen stärks när det gäller omfattning och innehåll i sex- och samlevnadsundervisningen. vill att frågor om sexualitet och samlevnad bör ingå som ett viktigt kunskapsmål i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan. Det bör integreras i ämnen som t.ex. samhällskunskap, psykologi, historia, svenska och religion. Lärare måste ha relevant utbildning för att kunna diskutera kring lust, trygghet, preventivmedel, graviditet, sexuell läggning och könsidentitet likväl som pornografi, trakasserier och övergrepp. Det är också av yttersta vikt att lyfta fram HBT-perspektivet i sex- och samlevnadsundervisningen. Även andra yrkeskategorier än lärare som arbetar med ungdomar, exempelvis fritidspedagoger och ungdomsmottagningspersonal, behöver utbildas. Utbildningen måste innehålla såväl feministisk teori som gruppsamtalsmetodik. vill vidareutveckla lärarutbildningen med avseende på kunskaper om sex och samlevnad. föreslår därför att ges i uppdrag att utvärdera och vidareutveckla lärarutbildningen med avseende på kunskaper om sex och samlevnad. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Parallellt med detta bör Myndigheten för skolutveckling stimulera fortbildning i sex och samlevnad för alla relevanta yrkeskategorier som arbetar med ungdomar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 14Ge eleverna makt och inflytande Skolan ska ge kunskaper i demokrati och förmedla ett demokratiskt förhållningssätt. Utbildningen ska bygga på samarbete, tolerans och kollektivt ansvar. För att kunna förmedla demokratiska värderingar måste skolan främja demokratiska arbetssätt där elever, personal och föräldrar känner sig delaktiga och har inflytande över såväl formella beslut som den vardagliga verksamheten. Att kunna påverka sin situation är en betydande faktor för hälsa och inlärning. Demokrati förutsätter yttrandefrihet och att alla har tillgång till de verktyg som är nödvändiga för att kunna påverka samhällsutvecklingen. Demokrati är något man lär sig och det krävs mycket träning och övning innan man behärskar det. Den extra tid det tar att låta barn/elever få vara med och påverka är en del av själva inlärningen och utbildningen. Barn måste liksom vuxna ha rätt att föra fram sina åsikter och även kunna vara med och påverka sin omgivning. Barn befinner sig en stor del av sin tid i en pedagogisk verksamhetsform. De måste då även kunna ha ett inflytande över denna verksamhet. Ur demokratisk synvinkel är det viktigt att makten sprids. Utbildningssystemet är alltför hierarkiskt. En enhetlig och likvärdig skola kräver demokratiskt inflytande. Därför är det viktigt att det finns politisk insyn i och styrning av skolan. Under har skolornas styrning utvecklats åt olika håll. Olika varianter tillämpas i olika skolor, allt från skolor där rektorn har den absoluta makten, till skolor med styrelser där elever eller föräldrar är i majoritet. Skoldemokrati handlar inte bara om en formell beslutsstruktur. Utbildningen måste genomsyras av samarbete, vilja att lyssna och ett kollektivt ansvar. Barns/elevers och föräldrars inflytande är litet vad gäller planering och genomförande av den verksamhet som bedrivs i skolan. Trots att det finns formella möjligheter för både elever och föräldrar att vara med och påverka t.ex. genom klassråd och utvecklingssamtal anser både elever och föräldrar att de saknar reella möjligheter att påverka. Speciellt gäller det för den verksamhet som äger rum inne i själva klassrummet, dvs. I förskolan, och i stor utsträckning i i , är möjligheten att påverka undervisningen större än vad den är i i och i gymnasieskolan. Inom förskolan och får barnet/eleven ofta frågan om vad hon/han vill göra eller på vilket sätt hon/han vill genomföra ett planerat moment. Lärare i de senare årskurserna i grund- och gymnasieskolan har mycket att lära av förskolan. För att uppnå ett demokratiskt utbildningssystem fordras alltså nya arbetsmetoder. Undervisningsformerna måste förändras så att elevernas egna aktiviteter, samarbete inom gruppen och möjligheten att påverka sin egen situation är det viktiga. Då kan eleverna få det självförtroende som är nödvändigt för att kunna klara utbildningen. Undervisningsformerna ska även inriktas på att elever ska ha likvärdiga villkor oberoende av deras bakgrund. Elevernas inflytande i skolan måste tas på allvar. De måste få verklig delaktighet i skolarbetet, dvs. ges ansvar för skolans skötsel och få ta aktiv del i planering, genomförande och utvärdering av undervisningen. Delaktighet handlar om rätten att få vara med, att ha uppgifter samt att få och ta ansvar. Ökat inflytande handlar inte bara om en rättighet att få påverka sitt dagliga arbete utan i lika hög grad om en skyldighet att ta ansvar för sitt eget lärande. anser att elevernas rätt till reellt inflytande över sin utbildning och arbetsmiljö bör förtydligas i skollagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 15Bra fritidshem för alla Skolbarnsomsorgen för tio- till tolvåringar ingår i det samlade utbildningssystemet. Den ska komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Skolbarnsomsorgen och skolan ska tillsammans utgöra en helhet som bidrar till barnens allsidiga utveckling och lärande. Därför behövs bra fritidshem med utbildad personal och små grupper. Även barn till arbetslösa och föräldralediga ska ha rätt till plats på fritids. Fritidshemmen har en särställning inom skolbarnsomsorgen bl.a. med avseende på den pedagogiska verksamheten. Vi menar därför att barns rätt till plats på fritidshem inte kan ersättas av plats i familjedaghem eller öppen fritidsverksamhet. Förhållandet mellan fritidshem och övrig skolbarnsomsorg är jämförbart med förskolans ställning i förhållande till familjedaghem och öppen förskola. Fritidshemmen är en del av utbildningssystemet och viktiga för att ge barn en bra och meningsfull fritid samt stöd i deras utveckling. Fritidshemmen ska ingå som en integrerad del i en samlad skoldag. Vi vill också lyfta fram deras pedagogiska uppgift och betydelse i och med att läroplanen även gäller för fritidshemmen. Därför anser vi att fritidshemmen måste göras tillgängliga för alla barn. Många barn i socialt utsatta miljöer har ingen fritidshemsplats trots att de har störst behov av en trygg och inspirerande fritid. Jämfört med övriga barnomsorgsformer är skolbarnsomsorgen för tio- till tolvåringar dåligt utbyggd. av barnen är inskrivna i fritidshem, och föräldraenkäter visar att andelen som har tillgång till öppen fritidsverksamhet är ännu lägre. Över hälften av barnen får klara sig själva efter skolan. Det är tydligt att skolbarnsomsorgen för tio- till tolvåringar är lågt prioriterad i kommunerna både vad gäller utbyggnad och innehåll. Ur ett likvärdighetsperspektiv är det viktigt att uppmärksamma skillnader i nyttjandet av barnomsorg. Det kan röra sig om föräldrarnas utbildning, föräldrarnas födelseland, civilstånd och även bostadsort. Klart är att de största skillnaderna finns inom skolbarnsomsorgen där t.ex. barn till högutbildade betydligt oftare har skolbarnsomsorg än barn vars föräldrar har kortare utbildning.