ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ346 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk ursprungsmärkning. Den har jobbat aktivt med frågan om att utöka våra salmonellagarantier till att även omfatta köttberedningar, dvs. kylt eller fryst kött som tillförts saltlake. Detta är med anledning av att de svenska salmonellagarantierna numera inte omfattar köttberedningar och malet kött, t.ex. färsk kyckling med tillförd saltlake. Vi har sett att detta därmed missbrukats för att kringgå de svenska kraven att t.ex. kyckling som är kontaminerad med salmonella inte ska få föras in från utlandet. Den har länge arbetat för att inom EU införa regler med krav på salmonellakontroll såväl av råa produkter som av köttberedningar och malet kött. Tyvärr har man inte nått fram, vilket innebär att omfattningen av salmonellakontroll inte är lika stor som i . Därtill har det getts utrymme att tillåta att salmonellakontaminerade produkter får saluföras inom ett medlemsland fram . Därför är ursprungsmärkning än mer viktigt för att konsumenten inte ska vilseledas i att det endast saluförs salmonellafri kyckling. Vi vet att ompaketering av kycklingprodukter förekommer med produkter från tredje land, en verksamhet som kan fortgå i avsaknad av obligatoriska regler för ursprungsmärkning. Temoundersökningar har visat att konsumenterna tycker att det är viktigt att veta vilket land råvarorna kommer ifrån. Kunskap om råvarans ursprung gör att konsumenten känner sig tryggare i sitt inköp. visar branschen att knappt hälften av alla styckade kycklingprodukter som konsumeras inte är uppfödda i . Antingen vilseleds svenska konsumenter eller så framgår det inte tydligt varifrån produkterna kommer. Rådande oro för införsel av salmonellaförorenade produkter, fågelinfluensa och andra förhållanden vad gäller djurskyddet ställer krav på obligatorisk ursprungsmärkning. En obligatorisk ursprungsmärkning bör gälla råvaror, beredda produkter samt rätter serverade på restaurang och storhushåll. Det skulle underlätta för konsumenternas val, vilket inte minst gäller i det ökade antalet fall där utländska produkter saluförs med svenskklingande namn för att ge sken av att råvaran är producerad i . Jag menar därför att regeringen bör införa obligatorisk ursprungsmärkning för att tydliggöra var råvarorna är producerade.
mot · GU02MJ347 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ska ges möjlighet att besluta om skyddsjakt. har en stark varg- och lodjursstam som gott och väl uppfyller den storlek som anses vara nödvändig för att stammen ska bedömas vara livskraftig rovdjurstam. Inom delar av är dock problemen med varg- och lodjurstammen större. Stora rovdjurstammar gör att tamdjuren blir mer utsatta. Lodjuren orsakar skador på renar och får samt har stor inverkan på rådjursstammen många jägare har fått kraftigt försämrad rådjursjakt och i andra områden är rådjursstammen inte längre jaktbar. Bilden av vargen är att den i vissa områden är utgör en fara både för djurnäringen och för tamdjuren. har beslutat att inte medge någon lojakt utanför renskötselområdet där stammen är stark, medan jakt medgivits i mindre omfattning än tidigare inom renskötselområdet. Även när det gäller vargen har beviljande av skyddsjakt varit sparsam, också i områden där tamdjur drabbats hårt av skador. Det är beslut som har väckt en våg av protester och polariserat rovdjurspolitiken på ett olyckligt sätt. Det har också lett till brist på förståelse bland lokalbefolkningen. Om rovdjurspolitiken ska bli framgångsrik är det viktigt att lokalbefolkningen har förståelse för genomförda åtgärder, och om möjligt bör de också via förankring på regional nivå ha möjlighet att känna delaktighet i beslutsprocessen. Ambitionen måste därför vara att öka det regionala inflytandet i jakt- och viltvårdsfrågor. Att ge länsstyrelserna ett större ansvar för besluten som berör skyddsjakten skulle fylla den roll som saknar. Därtill har de också ett ansvar att ta hänsyn till sociala aspekter och att balansera olika intressen som måste finnas för att få lokal acceptans för en nationell rovdjurspolitik. Mot denna bakgrund bör regeringen besluta att ge möjligheter att besluta om skyddsjakt på varg och lo.
mot · GU02MJ349 · 2006-10-25 00:00:00 — Jakt- och viltvården i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ska leda jakt- och viltvården i . har ett uppdrag att leda delar av jakt- och viltvården i ; det allmänna uppdraget. I uppdraget ingår bl.a. ett övergripande ansvar för att driva och utveckla den yrkesmässiga utbildningen på jaktens område, tillhandahållande av rådgivning vid skyddsjakt och andra skadeförebyggande åtgärder, insatser för ökad säkerhet vid jakt, samordning av älgförvaltningen och dokumentation om vilttillgång och avskjutningsstatistik. Uppdraget innebär också att ska tillhandahålla objektiv och lättillgänglig sakkunskap om jakt- och viltvårdsfrågor samt viss viltforskning. Det är viktigt att även i fortsättningen får i uppdrag att leda delar av jakt- och viltvården i .
mot · GU02MJ350 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka intresset för jakt och göra det möjligt för flera att jaga. Jakt är en av människans äldsta kulturyttringar, och det är en betydelsefull verksamhet för många i . 300 000 personer löser jaktkort , och av befolkning lever i hushåll där någon jagar. I de tre nordligaste länen är siffran . Det är viktigt att skapa möjligheter för flera att delta i alla jaktens sammanhang och öka intresset för jakt och viltvård. Jakten är en viktig social del av det svenska samhället och kan ha stor betydelse för att förbättra integrationen mellan olika grupper i samhället. Även människor som bor i tätorter ska ha möjlighet att lära sig jaga. Vi behöver även ha jägarnas kunskap för att kunna utöva en bra viltvård i . I har varje markägare jakträtten på sin mark, oavsett om marken är stor eller liten. Om markägaren inte själv vill jaga kan jakträtten helt eller delvis upplåtas till annan. Omkring hälften av marken i ägs av staten och större bolag. På merparten av dessa marker upplåts jakträtten till enskilda personer eller jaktsammanslutningar. Eftersom jakt inte får fler att jaga och delta i viltvården anser jag att staten ska bli bättre på att använda marken för att nå nya målgrupper. Särskilda satsningar behövs för att öka intresset för jakt och få flera intresserade. Man måste se över hur användandet av statens mark kan underlätta för grupper som inte själva äger mark att jaga, exempelvis genom att staten i första hand upplåter mark till icke-markägande jägare på skäliga villkor. Jakt ska vara ekonomiskt och praktiskt möjlig för alla att utöva, inte bara för några få.
mot · GU02MJ351 · 2006-10-27 00:00:00 — Jakt på skarv i skärgården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allmän jakt på skarv i skärgården ska tillåtas. Skarven har förökat sig så mycket att den har ödelagt flera öar längs våra kuster. Fler och fler människor reagerar på detta när de är ute i skärgården och ser döda öar orsakade av att skarven helt tagit över. Skarvens spillning gör att miljön förstörs och träden tappar all livskraft. De områden där skarvflockarna vistats ser ut som spököar. Inte bara de som idkar friluftsliv i skärgården reagerar. Även yrkesfiskarna har problem med skarv. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax carbo carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Om vi vill se en frisk och levande skärgård bör vi åter tillåta allmän skarvjakt.
mot · GU02MJ352 · 2006-10-30 00:00:00 — Utbetalning av EU:s jordbruksstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbetalning av EU:s jordbruksstöd ska ske så snabbt som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska lantbrukare ska få rimliga och förutsägbara villkor jämbördiga med villkoren i konkurrentländer. Alltför ofta har man kunnat se hur en enskild företagargrupp används för att klara utgiftstaket i den nationella budgeten. Det är en oerhörd nonchalans mot en hel yrkeskår, och det är ett exempel på varför det finns ett dåligt företagsklimat i : Det saknas långsiktiga spelregler. Vem vågar investera när staten helt utan förvarning kan ändra på förutsättningar och tvinga företagare att ta lån för att klara löpande utgifter och t.o.m. skatteinbetalningar? Slutet av ett kalenderår är för jordbrukare en utgiftstyngd period, då inköp av förnödenheter, framför allt för växtodlingen, förfaller oktoberdecember. För nötköttsproducenterna, som är den mest utsatta gruppen, kan det kännas än värre att få vänta kanske på den sista intäkten från ett slaktat djur som det tagit att föda upp. Det är givetvis helt orimligt att bönder får ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak ska hållas. Fundera på hur det skulle se ut om regeringen sköt upp löneutbetalningen till tjänstemän av samma anledning. Konsekvensen blir att den likvida situationen för jordbrukarna riskerar att bli ohållbar med än större skulder och ökade räntekostnader. För många är kortfristiga lån enda sättet att klara situationen, då det naturligtvis är en hederssak att klara sina förfallna fakturor. Men det kan också vara svårt att låna mer pengar, då utrymmet redan intecknats i tidigare lån där EU-stödet räknats med som tillgängligt ekonomiskt utrymme för den enskilde jordbrukaren (utlovade EU-stöd fungerar ju som bekant som en form av statlig betalningsgaranti och är alltså belåningsbara). Utbetalningarna ska ske . Spelreglerna måste vara tydliga, långsiktiga och förutsägbara!
mot · GU02MJ353 · 2006-10-27 00:00:00 — Klassning av miljöfarlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klassning av miljöfarlig verksamhet. Utmed långa kust och även i insjöar har vi många småbåtshamnar som bidrar till försörjning av lokalbefolkningen. De är också en förutsättning för det rörliga båt- och friluftslivet. Som exempel kan vi konstatera att fiskeriverksamheten längs kuststräckan i södra redan är starkt hotad av reglering av fisket och har svårt att få ekonomin att gå ihop. Att dessutom de lokala hamnarna blir belagda med onödigt höga kostnader på grund av dagens regelsystem runt muddring blir förödande. Båtlivet i våra vatten är en viktig del av vårt kulturella arv, och människor har sedan generationer berikat sitt friluftsliv med småbåtsverksamhet. Många hamnar måste med jämna mellanrum muddras. bestämmelser om hur muddring får utföras är mycket stränga och orsakar stora kostnader för ägaren av hamnen. I södra bör detta ske så ofta som på grund av den omfattande sanddriften. Kontrollerade massor bör t.ex. kunna dumpas ute till havs. Problemet är att muddring blir klassad som miljöfarlig verksamhet och detta medför onödiga kostnader vid förflyttning av sandmassor. Man måste på ett förenklat sätt kunna hantera och godkänna att de massor som drivit från havet in i hamnen åter får flyttas ut i havet, utan att detta ska klassas som miljöfarlig verksamhet. Kustkommunerna har mycket svårt att bära de ökande kostnaderna med dagens lagstiftning, men slutar man att muddra blir detta ytterliggare ett dråpslag för den redan mycket pressade fiskerinäringen. I kommer vissa småbåtshamnar att växa igen och betydande delar av båtlivet försvinna om man slutar att muddra. Kommunerna eller båtklubbarna anser sig inte ha råd att bära de ökande kostnaderna för muddring om inte regler i vattenlagen om miljöfarlig verksamhet ses över vad gäller muddring, dvs. att återföra sandmassor ut i havet. Vi anser därför att bör ses över och att bestämmelserna om muddring utformas så att kostnaderna blir så rimliga att det viktiga båtlivet längs vår långa kust kan bestå.
mot · GU02MJ354 · 2006-10-26 00:00:00 — Lantbruksdjurs rätt att vara utomhus tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grisar ska få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga fler dispenser ska tillåtas att delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även tjurar och kalvar ska omfattas av rätten att få gå ute. Ända sedan vår svenska världsberömda, numera avlidna, författarinna drev på genomförandet av djurskyddslagen har den haft brister. Visst har vi världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Lantbrukets djur far ofta illa i vår industriella hantering i form av uppfödning och slakt. Många djur lever hela sitt liv instängda i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Visionen av djur som fick ströva fritt utomhus har inte blivit genomförd. Framför allt strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Nedanstående reformer bör därför införas för att djuren på allvar ska få rätten att vistas utomhus i enlighet med svenska djurskyddslagen på respektive djurområde. Dagens grisar kommer oftast inte utomhus förrän de förs till slakt. Bullriga stora lokaler utan fönster är många grisars vardag. Uppfödningen strider dessutom mot den svenska djurskyddslagen. Grisarna måste på allvar få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. Enligt svenska djurskyddslagstiftningen ska kor släppas ut på bete . Dock finns möjlighet till dispens. Detta gör att av kor aldrig kommer ut. Även inomhus har kor ofta lite utrymme. Tjurar och kalvar omfattas inte av rätten att vistas utomhus. Inga fler dispenser ska delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. Även tjurar och kalvar ska omfattas av denna rätt. Kor ska inte heller tvingas vara uppbundna utan vi bör gå över till lösdrift. Djurskyddslagen måste gälla både i teori och praktik.
mot · GU02MJ355 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till importrestriktioner vad gäller pälsar från djur uppfödda och dödade genom metoder som är förbjudna av djurskyddsskäl i och inom EU. har förekomsten av importpäls framställd på plågsamt sätt ökat från såväl vilda djur som domesticerade djur som hund och katt. proposition om ny djurskyddslag nämndes att i WTO-förhandlingar skulle driva krav på möjlighet att införa importrestriktioner vad gäller produkter från djur uppfödda och dödade på plågsamt sätt. Detta skulle röra djur som dödats genom grymma metoder som bensax och strypfällor. Således skulle importer av produkter från djur som producerats under sämre djurskyddsskäl än vad den svenska djurskyddslagen tillåter kunna stoppas. Mycket litet har hänt på denna front under de som vi haft lagen, vilket bör utredas för att utröna möjligheterna till importrestriktioner. Utöver detta bör även införas en obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning. Detta bör ske för att konsumenten ska ges makt att välja bort oetiskt producerade produkter.
mot · GU02MJ356 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taggtråd bör fasas ut helt för användning som stängsel också kombinerad med annan stängseltyp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rensa taggtråd ur naturen. Hundägare, ryttare, jägare och viltvårdare, dvs. människor som vistas med djur i naturen, kan vittna om de negativa konsekvenserna av taggtrådsbruk i skog och mark. Både vilda och tama djur drabbas av oerhört plågsamma rivskador om de fastnar och skadas av taggtråd. Taggtråd finner vi både i form av rostig begagnad gammal typ ur bruk, men också som material i gammalmodigt stängsel. Att taggtråd är skadligt för djur i natur är inte heller någon ny ståndpunkt utan något som uppmärksammats av politiker och djurskyddsföreningar . Det är därför hög tid att agera. Två punkter är centrala, dels bör bruket av taggtråd förbjudas helt, dels måste medel tillsättas för att genomföra en sanering av skog och mark från taggtråd. Många hundar, vilda djur, hästar och deras ägare skulle då lättare utan skaderisk kunna vistas i naturen. trädde nya stängselföreskrift i kraft. Denna innebar viss sanering av taggtrådsanvändandet. Under vissa förutsättningar blir det tillåtet att kombinera eltråd och taggtråd, men detta räcker inte utan taggtrådsanvändandet bör fasas ut helt och naturen rensas från dessa föremål. motsätter sig dessutom fortfarande att eltråd och taggtråd monteras på samma stolpe.
mot · GU02MJ357 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunna kräva ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda åldersgräns för inköp av sällskapsdjur. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. Hur djurägare som missköter sig ska kunna straffas bör därför utredas, och en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur vore också önskvärt. Att ta hand om, fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt eller mindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurser och ansvarskänsla . Ett ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig bör också införas. Djurplågeri måste beivras kraftfullare i samhället. Ett yngre barn kan inte ensamt utkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Därför borde det finnas en åldersgräns för inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman, vilket också bör utredas.
mot · GU02MJ359 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändringen i 28§ jaktlagen angående angrepp på tamboskap utanför hägn och hundar av varg ska göras på försök . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utse , och till försökslän. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den föreslagna förändringen i 28§ jaktlagen ska följas av åtgärder för inplantering av varg vid behov. Jordbruksministern aviserade att han skulle göra lättnader i 28§ jaktlagen angående rätt att använda nödvärn när varg angriper tamdjur utanför hägn. Detta ska träda i kraft . Att frågan är angelägen att lösa för alla parter samt för vargens överlevnad långsiktigt står klart, och det är nödvändigt att acceptansen för vargen ökar. Jag menar att om den aviserade förändringen görs i 28§ ska detta göras som försök i första hand. Att endast förändra paragrafen utan uppföljning och eventuella åtgärder av missbruk som hotar vargens långsiktiga överlevnad står i rak motsats till antagna beslut om rovdjurspolitiken. Att människor som lever nära dessa rovdjur känner oro och rädsla måste tas på allvar, och detta måste vi också ta hänsyn till. har diskussionen blivit alltmer infekterad. Genom att förändra 28§ på försök går man dem som ska leva i vargens närhet till mötes genom att det finns möjlighet att få använda nödvärn om så skulle krävas. läggs också en del av ansvaret för en livskraftig vargstam på dem som har naturlig kontakt med djuret. Jag menar att ett försök är den lösning som är bäst . Detta ska vara ett försök som noga ska följas upp så att det inte missbrukas på något sätt som hotar vargens långsiktiga överlevnad. Skulle det visa sig att missbruk av den föreslagna ändringen förekommer ska möjlighet finnas att återgå till nuvarande lagstiftning. Detta bör som sin mening ge till känna. Som försök skulle det vara lämpligt att utse områden där problemen är som störst. De län som lämpar sig bäst som försökslän och bör utses är , och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad det gäller förändringar i 28§ jaktlagen angående vargen ska också en möjlighet finnas att plantera in varg. är den svenska vargstammen hårt inavlad, och om individer på grund av den nya lagstiftningen försvinner ska möjligheten finnas att ersätta dem med nya individer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02MJ362 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att dataregistrera hela observationsmaterial. , , förfogar över ett rikt observationsmaterial som sträcker sig långt . Hundratals väderstationer från norr till söder har samlat in väderuppgifter. har landets äldsta observationsserie med start . Kring inrättades ett flertal observationsstationer, bl.a. i de dåvarande residensstäderna. Därefter tillkom alltfler stationer. I då klimatfrågor och klimatforskning väcker ett allt större intresse, bl.a. på grund av en förmodad förstärkt växthuseffekt, kan dessvärre inte använda sitt digra observationsmaterial fullt ut på grund av att stora mängder av det ännu ej är inlagt på data. På det stora hela finns data bara för större stationer (med flera dagliga observationer) och bara för det stora flertalet klimatstationer. Högsta prioritet i dataregistreringen bör ges till de långa mätserierna från ett 20-tal stationer som bara finns på papper för tiden 18601950. Vad som vidare bör registreras med hjälp av dator är observationer från ca 200 större stationer för perioden 19401950 och ca 80 stationer från 19191939. Dessutom saknas datainlagda mätvärden från ca 600 klimatstationer från start . har i sina arkiv ett nästan unikt material med solstrålningsdata. har varit en av de ledande i världen för mätning av solstrålning i och med och senare . Vi har mätningar av globalstrålning i och vid ett dussin platser . konstruerade den s.k. kompensationspyrheliometern . Med denna typ av instrument har man med stor noggrannhet kunnat mäta den direkta solstrålningen. Dessa data kan bl.a. användas för att studera hur den direkta solstrålningen varierat över tiden under soliga dagar, men mer intressant är att man kan få fram hur mängden aerosoler i atmosfären har varierat . Detta är en för klimatstudier viktig och annars svårfångad variabel. Dessa äldre mätningar som finns bara på papper behöver digitaliseras från start detta för att möjliggöra korrektioner, homogenisering och noggranna studier av klimatets variationer. driver ett klimatforskningsprojekt, Sweclim. Ur klimatforskningssynpunkt är det värdefullt att snabbt få alla än så länge endast handnedtecknade uppgifter i det rikhaltiga observationsmaterialet inlagda på data, så att datakörningar kan göras på hela det mycket omfattande materialet. Eftersom det handlar om en engångssatsning borde inte hindren vara oöverstigliga att få ovan nämnda brister åtgärdade.
mot · GU02MJ363 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om blyammunition. råder förbud mot att använda hagelammunition som innehåller bly vid jakt i våtmarker och vid lerduveskytte. Anledningen till detta förbud är att vissa fågelarter sväljer haglen, vilket leder till blyförgiftning. råder det en bred enighet bland experter på geovetenskap att bly i fast form på fastmark inte innebär något miljöproblem. Blyammunition är populär bland jägare eftersom metallen både är mjuk och har hög densitet. Det innebär att djur som fälls med blykulor dödas med minsta möjliga lidande. Bly är en stabil metall, vilket innebär att metallen snabbt överdras med en skyddande hinna av oxid. Denna hinna förhindrar fortsatt oxidation eller andra reaktioner med omgivningen. Med tanke på att blyammunitionen minimerar bytesdjurens lidande anser jag att miljövinsten med att förbjuda blyammunition på fastmark är för liten. Det önskar jag att ger regeringen till känna.