mot · GT02Fi12 · 2006-05-03 00:00:00 — Låg- och medelinkomsttagare som arbetar deltid, oftast kvinnor, får betydande skattesänkningar. Ungefär tre fjärdedelar av skattesänkningarna tillfaller personer med låga eller normala inkomster. Det fördelningsmässiga utfallet för olika familjetyper är också en viktig aspekt. Exempelvis vinner barnfamiljer mer i förhållande till familjer utan barn med alliansens politik, vilket bl.a. sammanhänger med att deras förvärvsfrekvens oftast är högre. Allra störst betydelse får skattereformen emellertid för dem som stegvis kan lämna försörjning via olika ersättningssystem till förmån för arbete. I tabell 4.1 illustreras hur inkomsten efter skatt ändras när en person som är sjukskriven återgår till lågbetalt arbete på halvtid. Exemplet visar att alliansens politik gör det betydligt mer lönsamt att återgå till arbetet. Våra förslag leder till att personen i fråga får en inkomstökning efter skatt på över 18000kr . Detta är ca , eller 6procent, mer än med regeringens politik. Noterbart är att löneökningen före skatt är . Jobbavdraget gör att löneökningen efter skatt är större. Detta betyder att man får en iarbete-subvention, vilket naturligtvis kommer att stimulera sysselsättningen märkbart. Tabell 4.1 Effekt av att återgå från sjukskrivning på heltid till arbete på halvtid med en månadslön på 50/50 med regeringen 50/50 med alliansen Anm.: Personen i fråga antas ha en årslön vid arbete på och återgå till arbete på halvtid från att tidigare ha varit sjukskriven på halvtid. Källa: Egna beräkningar Inom är vi övertygade om att de åtgärder vi föreslår kommer att stimulera till ökad sysselsättning och tillväxt och därmed förstärka också de offentliga finanserna. Det är vår uppfattning att ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för sysselsättning och tillväxt måste genomföras. Därför är ytterligare sänkningar av inkomstskatterna, förändringar av företagsbeskattningen och andra åtgärder för att stärka företagsklimatet angelägna. Sjukförsäkringen ska ha som mål att bevara tryggheten för den som drabbas av sjukdom eller gör sig illa. ska den ge motiv och möjlighet att återgå till arbete. Sjukförsäkringen måste reformeras så att det blir mer förmånligt att gå tillbaka till att arbeta. anger ca 60procent av de sjukskrivna att de kan arbeta. Alliansens partier föreslår en rad förändringar i sjukförsäkringen för att hjälpa människor att komma tillbaka i arbete och minska kostnaderna för staten. Kostnaderna för sjukdom och ohälsa har varit en gökunge i statens finanser ända . har sjukförsäkringen börjat stramas åt något med en dämpad kostnadsutveckling som följd. Men den samhällsekonomiska kostnaden fortsätter att stiga bl.a. genom att allt yngre blir förtidspensionärer. Ju tidigare någon mister arbetsförmågan, desto större är det samlade intäktsbortfallet och kostnadsökningen för det inkomstbortfall som skattebetalarna måste svara för. Ju snabbare en förtidspensionär kan beredas möjligheten att återgå i arbete, desto större är vinsten för såväl den enskilde som samhället. Dessvärre räknar regeringen med att statens kostnader för sjukpenning och sjukersättning åter ska börja stiga 2007. Det tyder på att den förbättring som skett är konjunkturell snarare än strukturell. Görs ingenting åt problemen kommer kostnaderna att stiga igen den dag konjunkturen viker. Oförändrat tak i sjukförsäkringen motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Förslaget förbättrar det finansiella sparandet med 2007. nöjer sig inte med att bara dämpa en i längden ohållbar kostnadsutveckling. Ohälsan är nämligen hämmande för alla de människor som hamnat i långvarig sjukskrivning och som inte ges möjlighet till vård och rehabilitering. Vårdköerna vid landets sjukhus har långa tider fyllts på av alltfler sjukskrivna som väntar på behandling. Men landstingen har uppenbarligen haft dålig kontroll över det egentliga vårdbehovet. Enligt undersökningar kan så lite som en sjättedel av vårdköerna bestå av patienter med verkligt vårdbehov. Många patienter går sjukskrivna onödigt länge i väntan på en behandling som skulle ha kunnat komma till stånd tidigare om inte landstingen premierats för att uppvisa långa vårdköer. Det är en ovärdig och omänsklig hantering av de verkligt sjuka och ett slöseri med såväl människors inneboende skaparkraft som skattebetalarnas pengar. När stora grupper i arbetsför ålder är frånvarande från arbetsmarknaden hålls arbetsutbudet tillbaka. Det driver på kostnadsutvecklingen för landets arbetsgivare. Vid en konjunkturuppgång riskerar brist på arbetskraft att uppstå tidigare om många människor står utanför arbetsmarknaden till följd av långvariga sjukskrivningar eller förtidspensionering. Arbetsgivarna är också skyldiga att betala 15procent av ersättningen till långtidssjukskrivna. Det har lett till en ökad kostnad för företag med många sjukskrivna. Vi menar att det största problemet med denna s.k. medfinansiering är att den ökar svårigheterna för många att komma in på arbetsmarknaden. Riskerna för en hårdare granskning av de arbetssökandes hälsotillstånd ökar, vilket lätt leder till ett snävare urval vid anställning. Sjukskrivningarna har även betydelse för dem som är friska. De kostnader som sjukskrivningar medför för företagen gör att de drar sig för att nyanställa eller ta in vikarier. Därmed belastas personalen med de sjukskrivna kamraternas arbetsuppgifter. Det kan leda till en ond cirkel, där höga sjukskrivningstal på en arbetsplats leder till fler och fler sjukskrivningar bland den kvarvarande personalen. Inte minst inom den offentliga sektorn finns tecken på den typen av spiraler. Regeringen har brustit i sitt ansvar att bryta denna utveckling. För människor som av arbetsmarknadsskäl hamnat i sjukskrivning finns ett särskilt dilemma. Vägarna tillbaka till arbetsmarknaden är ofta få, långa och fulla av hinder. Det handlar delvis om reglerna för hur sjukskrivningar och förtidspensioner kan kombineras med deltidsarbete. Särskilt hindrande är att höga marginalskatter gör det olönsamt för många sjukskrivna att komma tillbaka till arbetsmarknaden. En studie från 2005 visade att nettobehållningen av att börja arbeta var negativ för 9 av 10 sjukskrivna kvinnor när kostnader förenade med arbetet togs med i kalkylen. Därför är det av vikt att även inkomstskatterna reformeras så att arbete tydligt premieras framför bidragsförsörjning. Människor måste få bättre möjligheter än att komma till sin rätt. 5.1Ökad kontroll för att motverka fusk och överutnyttjande Sjukförsäkringen är en viktig trygghet för den som drabbas av sjukdom, oavsett om det leder till kortare eller längre frånvaro från jobbet. är sjukförsäkringen inte tänkt att ersätta arbetsinkomst för den som blir varaktigt arbetsoförmögen. Sjukskrivningarna har ökat kraftigt . finns inga andra tecken på att svenskarna i allmänhet blivit sjukare. Tvärtom räknas vi till de friskaste folken i världen. Vår förväntade livslängd är hög. Därför är det uppenbart att sjukförsäkringen också utnyttjas av sådana som hör hemma i ett annat ersättningssystem eller som inte borde få någon ersättning alls från sjukförsäkringen. föreslår att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare ska beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. kommer därtill att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget ska förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med åtminstone 2007. En generös försäkring kräver att enbart de berättigade utnyttjar den. Så är inte fallet . Det finns mycket som talar för att olika socialförsäkringar överutnyttjas samt att det förekommer rent bedrägeri. För att minska detta krävs bl.a. ökad kontroll. Det handlar exempelvis om att öka arbetsgivarnas möjligheter att kontrollera de korta sjukskrivningarna genom att ge dem lagstadgad rätt att kräva sjukintyg från första sjukskrivningsdagen. finns en sådan rätt bara om den förhandlats fram mellan fack och arbetsgivare i kollektivavtal. Vi vill strama upp rutinerna för bedömning av sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension) genom att låta dessa beslut fattas av tjänstemän på efter samråd med försäkringsläkare. På så sätt påskyndas bedömning och beslut om en person ska omskolas till ett annat yrke eller förtidspensioneras. Det senare fallet gäller förstås enbart när arbetsförmågan bedöms vara permanent nedsatt. Om och när bedrägerier i socialförsäkringarna sätts i system riskerar de offentliga finanserna att utsättas för stora förluster. Dokumenterade exempel finns på personer som arbetat svart som de haft både sjukpenning och andra förmåner. Därmed har det allmänna belastats med socialförsäkringskostnader som skatteintäkter undanhållits från det arbete som den fuskande faktiskt utfört. Det har då kunnat handla om arbetslöshetsunderstöd, bostadsbidrag och socialbidrag. föreslår också att och får ett ökat ansvar för att genomföra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare utan att först passera polisen. Åklagaren får sedan vända sig direkt till och om det behövs kompletterande undersökningar. Om personer behöver kallas till förhör eller andra tvångsåtgärder måste vidtas ska polisen liksom kopplas in. Denna modell tillämpas nu på försök i . Vi föreslår även att ansvariga myndigheter får möjlighet att rutinmässigt samköra sina register. 5.2Ny beräkningsgrund för sjukpenninggrundande inkomst (SGI) Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI, bör ändras. En SGI som grundar sig på den historiska i stället för, som , den förväntade inkomsten är mer rättvisande. Vi föreslår att den inkomst som ska ligga till grund för sjuklön och sjukpenning (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. Samma regel ska gälla även i föräldraförsäkringen och den tillfälliga föräldraförsäkringen. För den som har gått upp eller ned i arbetstid ska SGI i stället beräknas som aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Ändrad inkomstgrund i sjukförsäkringen föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2007. föreslår att inkomstgrunden för föräldraförsäkringen (SGI) ska beräknas på samma sätt som föreslagits för sjukförsäkringen. Effekten av förslaget för den offentliga sektorns finanser, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas till 2007. Det är mycket angeläget att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och stimulera människor att gå tillbaka till arbete. Mot den bakgrunden anser vi att det är betydligt mer angeläget att exempelvis sänka skatterna för människor med låga och genomsnittliga inkomster än att höja bidragen för dem som tjänar mest. Därför motsätter vi oss regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Avsättningar till ålderspensionssystemet utgår med 80procent av den försäkrade inkomsten i såväl sjukförsäkringen som akassan. Vi anser att denna pensionsförmån bör gälla även för förtidspensionerades sjuk- och aktivitetsersättning. Därför föreslår vi att 80procent av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) ska vara pensionsgrundande och inte som 100procent. föreslår att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) ska vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2007. 5.4Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen Samhällets kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning har ökat dramatiskt . Det har lett till ökade kostnader för skattebetalarna, men också för den privata trafikförsäkringen. tvingades försäkringsbolagen göra en större premiejustering för att täcka ökade kostnader. Precis som i socialförsäkringarna är det framför allt kostnaderna för sjuk- och aktivitetsersättning till skadedrabbade som har ökat. föreslår att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar ca och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka historiska kostnader beräknas till ca . Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter ska bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Förslaget innebär att statens kostnader för befintliga trafikskador minskar med 2007, samt att en premieintäkt på tillkommer på statens inkomstsida. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2007. Denna starkt negativa trend måste brytas. Vi föreslår därför att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att en trafikförsäkring som har det fulla ansvaret för skadekostnaderna också blir samhällsekonomiskt mer lönsam. Finska bilister har ända fått betala för de skadekostnader som uppstår i trafiken (även för sjukvårdskostnaderna). Försäkringstagare med lågt riskbeteende har premierats, vilket har dämpat skadefrekvensen som premierna hållits nere och t.o.m. är lägre för många finska normalbilister än vad motsvarande svenska är . kan således både statskassan och bilisterna tjäna på att trafikförsäkringen tar över ansvaret för skadekostnaderna. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar ca och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka redan inträffade skador beräknas till ca 70miljarder kronor. Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter den 31december 2006 ska enligt vårt förslag bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Skilda fordonstyper kommer att drabbas olika av förslaget. Baserat på avgifter för oförsäkrade fordon kan följande höjningar bli aktuella inom respektive fordonsklass: Tabell 5.1 Typiska premiehöjningar som följd av trafikförsäkringens övertagande av kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning Tabellen visar att en privatbilist i genomsnitt väntas få en premiehöjning på 98kr . Störst höjningar kommer att ske på bussar, lastbilar och tunga motorcyklar. Mopeder och skotrar får en premiehöjning på mindre än 20kr . 6En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring 6.1Alla ska vara försäkrade En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och vågar pröva nya arbeten. Utformningen av försäkringen påverkar hur arbetsmarknaden fungerar. En generös försäkring för kortvarig arbetslöshet kan enligt vår mening verka som ett smörjmedel för ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Blir ersättningsperioden långvarig riskerar däremot en alltför generös försäkring att hindra människors möjligheter att hitta ett nytt jobb. Arbetslöshetsförsäkringen bör reformeras så att arbete alltid lönar sig mer än arbetslöshet och att flaskhalsar på arbetsmarknaden undanröjs. Det är flera faktorer i arbetslöshetsförsäkringen som måste balanseras mot varandra för att ge så positiva effekter som möjligt på sysselsättningen. Dit hör t.ex. ersättningsperiodens längd, ersättningsnivåerna och beräkningsgrunden för ersättningen men också kvalifikationskrav, sanktioner och finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning ska maximalt kunna utgå (motsvarar knappt 14 månader). Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning (motsvarar knappt 21 månader). Ersättningen ska vara 80procent av förlorad inkomst och 70procent därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen ska vara 65procent. Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Förslagen innebär sammantaget budgetbesparingar på 2007. Arbetslöshetsförsäkringen ska ersätta en varaktig inkomst som någon har förlorat och inte grundas på tillfälliga inkomster. Alliansen föreslår därför att möjligheten att kvalificera till arbetslöshetsersättning enbart genom studier, det s.k. studerandevillkoret, slopas. Alliansen vill också begränsa möjligheten att ha rätten till arbetslöshetsersättning vilande den s.k. överhoppningsbara tiden till högst . Sex månaders arbete ska precis som räcka för att kvalificera till arbetslöshetsersättning, men vi höjer kravet till minst halvtidsarbete under 80timmar . Den ersättning som betalas ut ska grundas på de senaste tolv månadernas inkomster i stället för de senaste sex månadernas. föreslår att det skyddsnät som arbetslöshetsförsäkringen utgör ska vara heltäckande och gälla alla arbetstagare. står uppåt 700000 personer utanför a-kassan, trots att de har jobb och bidrar via skattsedeln till 90procent av a-kassans finansiering. Vi menar att alla som uppfyller arbetsvillkoret ska få samma ersättning som de som är med i en a-kassa som de också ska vara med och betala för försäkringen. fick ca 90000 arbetslösa personer inte någon inkomstrelaterad ersättning i a-kassan utan enbart grundbeloppet på per dag. Med vårt förslag kommer dessa människor att omfattas av a-kassan, och därmed garanteras en inkomstrelaterad ersättning om de uppfyller villkoren i övrigt. föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och inkludera alla som arbetat för att kvalificera sig till försäkringen. En arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla är för oss en viktig del av den generella välfärden. 6.2Ökad egenfinansiering i försäkringen När arbetslöshetsförsäkringen infördes betalade arbetslöshetskassornas medlemmar eller de fackförbund som drev kassorna merparten av försäkringens kostnader. betalar staten i genomsnitt drygt 90procent av utgifterna. På marginalen subventioneras arbetslösheten fullt ut, vilket innebär att ytterligare en arbetslös inte kostar a-kassorna någonting. Detta innebär att varken arbetsgivare eller löntagarkollektivet behöver bära den direkta kostnaden om arbetslösheten ökar. Detta är inte rimligt. Vi menar att arbetslöshetsförsäkringen måste vara mer försäkringsmässig och att den statliga subventionsgraden måste minskas. Det är viktigt att kostnaderna för arbetslösheten blir tydligare och synligare. Alliansen vill därför öka egenfinansieringen av utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär att egenfinansieringen ökar med 10miljarder kronor. Avgifterna till varje arbetslöshetskassa kommer därmed mer tydligt att variera med arbetslösheten. Därmed skapas motiv för kassorna att skärpa kontrollen så att ersättning inte felaktigt betalas ut. De fackförbund som är ytterst ansvariga för arbetslöshetskassorna får också incitament att medverka till att arbetslösheten hålls tillbaka och minskar. Alliansen föreslår att ingen kassa ska behöva höja avgiften med mer än . För det stora flertalet blir avgiftshöjningen betydligt lägre. Dessutom ska höjningen bara belasta dem som har jobb, inte de arbetslösa. Den sänkning av inkomstskatterna för förvärvsarbetande som vi föreslår blir således betydligt större än höjningen av egenavgiften. Vi vill stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring som underlättar övergången från ett arbete till ett annat. Detta innebär bl.a. att ersättningsnivån ska trappas ned . föreslår att ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bara ska kunna utgå på (14månader). För att ge den arbetssökande incitament att komma tillbaka i arbete och arbetsförmedlingen motiv att snabbt hjälpa till med samma sak trappas ersättningen ned från 80 till 70procent (9månader). Arbetssökande som har försörjningsansvar för barn ska få på sig att söka arbete. För dem ska ersättningen utgå under 450dagar (nästan 21månader). Ett enhetligt tak införs. Lägsta dagpenning är 320kr per dag och högsta dagpenning är 680kr per dag. Personer som inte fått ett arbete trots att de sökt kan behöva mer aktiv hjälp från arbetsförmedlingen. Alla långtidsarbetslösa föreslås därför få rätt till en s.k. jobb- och utvecklingsgaranti. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna in på den reguljära arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i jobbgarantin är att förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Korta kompletterande utbildningar kan ingå liksom praktik och vissa samhällsnyttiga arbetsinsatser. Aktiviteterna ska ordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. Alla som deltar i jobbgarantin får en ersättning som uppgår till högst 65procent av den förlorade arbetsförtjänsten, dock lägst grundbelopp och högst takersättningen. Den som inte vill delta förlorar rätten till ersättning. 6.5Bättre kontroll av reglerna Ett villkor för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera är att ersättning enbart ges till dem som aktivt söker arbete och som inte tackar nej till erbjudna arbeten. Dagens regler är mycket strikta på den punkten. Granskningar som gjorts av och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) visar dock att de inte tillämpas konsekvent. har arbetsförmedlingarna emellertid blivit mer ifrågasättande när det gäller rätten till ersättning för personer som inte uppfyller villkoren. Fler steg i den riktningen måste tas. Trovärdigheten för en generös arbetslöshetsförsäkring bygger på att regelverket respekteras. Ett sunt och vitalt arbetsliv samt trygghet för arbetstagarna är avgörande ingredienser för tillväxt, men ett samhälle i ständig förvandling ställer stora krav på arbetskraften. Det går inte att stoppa den pågående strukturomvandlingen, men det behövs en politik som bäddar för så mjuka övergångar som möjligt till det nya. I en sådan värld är arbetsmarknadspolitik ännu viktigare . menar att det inte är arbetsmarknadspolitiken som är problemet, utan hur den utformas. Det finns inom socialdemokratin en övertro på AMS-maskinen och dess förmåga att skapa förutsättningar för jobbtillväxt. Vad arbetsmarknadspolitiken kan och ska göra är att fungera som ett smörjmedel på arbetsmarknaden. Den ska bidra till att människor så snabbt som möjligt kan gå från ett jobb till ett annat, eller från arbetslöshet till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Grunden för en väl fungerande arbetsmarknadspolitik måste därför vara att verksamheten styrs av klara och entydiga mål och utformas oberoende av dagspolitiska hänsyn.