ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K293 · 2006-10-30 00:00:00 — Könsneutrala benämningar i lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all lagtext, där det är lämpligt, ska referera till personer och befattningar m.m. med könsneutrala benämningar. I ett flertal lagtexter refereras till personer och olika befattningsinnehavare genom att använda benämningen han. Ett exempel på en lag där så är fallet är den nu gällande aktiebolagslagen (1975:1385). I denna lag (läs t.ex. i kapitel 8 Bolagets ledning) refereras bl.a. till revisorn, vd:n, styrelseledamoten och aktieägaren som han. Det är ganska enkelt att förstå att användandet av han är en kvarleva från den tid då endast män fanns i tidigare nämnda positioner. är dock situationen en helt annan. Man skulle kunna hävda att det är irrelevant att endast benämningen han används i lagstiftningen. Alla vet ju att lagstiftningen ändå gäller även kvinnor. Av flera skäl är det dock viktigt att lagarna skrivs om till att bli könsneutrala i sina referenser till den person lagen syftar på. Ett enkelt skäl är att det känns förolämpande att bli tilltalad som om den tilltalade tillhör det andra könet. Få män vill bli refererad till som hon på samma sätt som få kvinnor vill bli refererade till som han. Ett mer komplext skäl till könsneutrala benämningar återfinns inom den psykologiska vetenskapen. Genom all den information och alla de intryck vi tar emot skapar vi oss en föreställning om hur vår omvärld fungerar och om hur den borde fungera. Lagtext är en av dessa informationskällor och syftar också till att tala om för oss hur vi ska bete oss och vara. Om vi i lagen läser att en revisor, vd, styrelseledamot eller aktieägare är en han, dvs. en man, kan detta mycket väl påverka oss. Antingen medvetet eller omedvetet kan det få oss att tro att dessa befattningar normalt sett innehas eller borde innehas av män. Detta kommer då att medföra betydande svårigheter för kvinnor som skulle kunna tänkas lämpliga för dessa befattningar.
mot · GU02K294 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att placera partisymbol på valsedlarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att förtydliga instruktionerna för valförättarna så att de har uppsikt över partiernas valsedlar. I samband med valet uppmärksammades, bland annat i kommun, problem med inbladning av valsedlar för bland de Socialdemokratiska valsedlarna. Detta kan ha påverkat valreslutatet. För personer som av olika orsaker har svårighet att skilja snarlika partibeteckningar skulle tillägg med partisymbol, i svart/vitt, på valsedeln vara ett enklare och tydligare kännetecken som minskar risken för sammanblandning av olika partier. Begreppet partibeteckning skulle därmed kunna omfatta både registrerat namn och partisymbol. I vallagen 8 kap. Ordning m.m. kan man läsa följande: 3 § På ett röstmottagningsställe eller i ett utrymme intill detta får det inte förekomma propaganda eller annat som syftar till att påverka eller hindra väljarna i deras val. 4 § Röstmottagarna ansvarar för ordningen på röstmottagningsstället. Den som finns i lokalen eller i ett utrymme intill denna skall rätta sig efter de anvisningar som röstmottagarna ger för att röstmottagningen skall kunna genomföras. Blir det sådan oordning att den inte kan avstyras får röstmottagningen tillfälligt avbrytas. Eftersom vallagen 8 kap. 2§ anger att de partier som deltar i valen ska också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats, har detta tolkats av en del ansvariga vid röstmottagningsstället att man inte har ansvar för det bord som ställts till partiernas förfogande. Vid några röstmottagningsställen har det inneburit att det varit upp till olika partiers ombud att upprätthålla ordning och att man vid upprepade tillfällen fått agera som säkerhetskontrollant vid valsedelsbordet, eftersom det inte varit röstmottagarnas ansvar. Vid samtal med röstmottagare har det uppstått tveksamhet hur de ska tolka ansvaret för ordning vid röstmottagningsställe eller i utrymme intill. Det kan inte anses tillfredsställande ur valsäkerhetssynpunkt. Partier som deltar i valen har möjlighet att vid varje röstmottagningsplats lämna in valsedlar.
mot · GU02K296 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vallagen ska kompletteras med en bestämmelse som motverkar att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar inte är synkroniserade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av riksdagsvalkretsindelningen i . Rikets indelning i valkretsar vid allmänna val är reglerat i 2 kap. vallagen (SFS 1997:157). Riksdagsvalkretsarna är fastslagna i vallagen (2 kap. 2 §). Beslut om landstingsvalkretsar fattas av , sedan kommunerna fått tillfälle att yttra sig. För att vara giltigt ska beslutet vara fastställt av (2 kap. 8§ vallagen). Indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige. För att vara giltigt ska beslutet vara fastställt av (2 kap. 9§ vallagen). Vallagen innehåller vissa bestämmelser om samordning av gränserna för landstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5§ vallagen). Motsvarande synkronisering finns inte vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar. Detta har medfört att ologiska gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. I omfattar länets norra och östra valkrets hela före detta län (13 kommuner) medan länets västra valkrets omfattar åtta kommuner i före detta . Vid indelningen i landstingsvalkretsar har emellertid kommuner från såväl västra riksdagsvalkretsen som norra och östra valkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklara indelning har skapats i sydöstra , det vill säga landstingsvalkretsen hämtar sitt område från både norra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra. Ett sådant förhållande skapar förvirring hos väljarna. Att som folkvald företräda medborgarna är ett förtroendeuppdrag. Det handlar om både att förtjäna andras förtroende och att i samband med val kunna utvärderas. är det inget ovanligt att förtroendevalda väljer att under sin aktiva tid företräda olika samhällsnivåer. Region- eller lokalpolitiker har valt att kandidera till eller riksdagsledamöter har valt att företräda sin bygd som kommunal- eller landstingsråd. Med en större logisk koppling mellan dagens riksdags- och regionvalkretsar går det lättare för politiskt intresserade och engagerade medborgare att följa sina politiker mellan olika nivåer. Det finns en vilja att slå vakt om ett högt valdeltagande. Engagemang är något som värdesätts. Av den anledningen kan det vara lika vanskligt som förvirrande att väljarna kan rösta på en politiker i landstingsvalet, men när samme politiker kandiderar till kan det vara i en annan valkrets och därmed går det inte att stödja honom eller henne.
mot · GU02K297 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta de regionala aspekterna och möjligheterna att minska antalet riksdagsledamöter. I går det en riksdagsledamot på 25 787 svenskar. I får 30 167 danskar dela på en av de 179 ledamöterna . I delar 91 950 britter på en av de 646 ledamöterna i underhuset. I får 136 815 innevånare dela på en förbundsdagsledamot. I är det alltså väldigt tätt mellan ledamöterna. Det kan sägas vara ett resultat av gamla traditioner och erfarenheterna från tvåkammarsystemet. Det är också ett resultat av politiska kompromisser och övervägande i den tid som då var. Frågan är om inte ledamöter, utan att arbetet försämras, kan minska i antal. befinner sig i en ny situation i jämförelse med den tid då förslaget om att skulle ha 349 ledamöter processades igenom. Mediesituationen är en helt annan. Informationssystemen är bättre, snabbare och behärskas av alltfler. Sättet att informera och närma sig väljarna har förändrats. I takt med att mediesituationen har förändrats, personval införts och att ledamöterna nu på ett helt annat sätt än tidigare måste profilera sig, finns det enligt vår mening goda skäl att minska antalet ledamöter. Det är givetvis många aspekter som ska tas i beaktande när man minskar antalet riksdagsledamöter. Det måste göras en översyn så att ett framtida förslag inte innebär att vissa regioner av vårt land inte representeras osv. Vi måste ställa samma krav på som på övriga statliga förvaltningar och de krav som finns inom näringslivet. Det innebär att även måste ha en rationell och bra organisation.
mot · GU02K299 · 2006-10-30 00:00:00 — Främmande metaller i kroppen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om intäkter från metaller i kroppen. Det finns en stor mängd människor som på ett eller annat sätt får främmande metaller inopererat i kroppen. Titan används flitigt inom kirurgi och är den metall som kroppen accepterar bäst. För höftledsoperationer, benbrott och tandrotsersättningar används ofta titan. Det är en dyr metall men mycket lätt och stark. Även andra metaller förekommer. När en person avlider och kremering väljs tas föremål såsom pacemaker och insulindosor ur kroppen redan vid bårhuset om man vet att kroppen ska kremeras. Anledning till att dessa föremål tas bort är för att föremålen kan explodera då de utsätts för den värme som uppstår i kremationsugnen under kremeringen. En sådan explosion kan skada både ugn och personal. Efter kremeringen rakas de brända benen ned i ett metallkärl, som sedan får svalna. Obrända ting som spikar, höftproteser med mera, plockas därefter bort, och skelettdelarna pulveriseras sedan i en speciell apparat, benkvarn. Askan kan därefter hällas i urna eller annat förvaringskärl i väntan på begravningsplats i jord, i en nisch, i ett kolumbarium, eller att spridas (grävas ned) i minneslund (anonymt gravskick), eller efter särskilt tillstånd från om egen spridning spridas på en annan plats än kyrkogård. De främmande metaller vi haft i vår kropp följer oss genom livet, men metallerna friläggs vid krematoriet och metallerna grävs vanligtvis ner på kyrkogården på annan plats än där stoftet grävs ner. sker alltså en delning av stoft och metaller i en kropp, och detta är vanligtvis inte känt för det svenska folket. Enligt den rådande begravningslagen kan inte anhöriga påverka hur de främmande metallföremålen i kroppen hanteras. Inte heller kan den avlidne redan i livet klarlägga i ett donationskort vad som ska göras med de ädla metaller som finns i kroppen. Det är en mycket viktig etisk aspekt hur restprodukter av vår kropp hanteras, och det borde finnas ett säkerställande för den avlidne att om önskan finns om att metallerna ska återanvändas att det görs på ett värdigt och effektivt sätt. Den etiska debatt som detta kan innebära kräver en tydlig informationsinsats eftersom många felaktigt tror att alla delar följer den avlidne i graven. Begravningslagen ger inte utrymme för enskilda personer att skriva att man efter sin död kräver att de metaller man har inopererad i kroppen går till återvinning, i stället för som grävas ned på någon annan plats på en kyrkogård än där stoftet grävs ner. Det finns därför skäl att intäkter från kroppsmetaller ska kunna på den enskildes begäran doneras till någon hjälporganisation.
mot · GU02K300 · 2006-10-25 00:00:00 — och dagen för allmänna val till som allmänna flaggdagar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utse , , till allmän flaggdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagen för allmänna val till bör utses till allmän flaggdag. firas efter det datum 1950 då utrikesminister kallade till en presskonferens för att presentera en kommuniké av högsta vikt. I deklarationen, som hade författats av medarbetare , väcktes tanken på en övernationell europeisk institution med uppgift att förvalta råvarorna kol och stål som var själva basen för allt militärt inflytande. levde i skräck inför ett nära förestående tredje världskrig, och de inledande raderna ger en idé om de ambitioner som deklarationen uttrycker: Vi kan bara värna om världsfreden genom kreativa ansträngningar i samma storleksordning som de faror som hotar denna fred. [] Genom att skapa en gemensam basproduktion och genom att instifta en ny högsta myndighet, vars beslut är bindande för , och övriga länder som ansluter sig, kommer detta förslag att förverkliga den första konkreta basen för en europeisk federation som är oundgänglig för att bevara freden. Schuman-deklarationen stakade ut en möjlig väg att överbrygga klyftorna mellan arvfienderna och och ledde fram till skapandet av , föregångaren till det som är Europeiska unionen. EU:s roll för att befästa fred, stabilitet och demokrati i kan inte överskattas. Tack vare den europeiska unionen är krig mellan och inte bara omöjligt genom att länderna frånhände sig kontrollen över krigets basindustrier, kol och stål utan också otänkbart. Mellan den europeiska unionens 25 medlemsländer har rustningar och krig bytts mot förhandlingar och kompromisser. är det främsta uttrycket på global nivå för strävan efter fred, och firar FN-dagen som allmän flaggdag. På samma sätt bör ha som allmän flaggdag för att fira EU, den främsta fredsorganisationen på vår kontinent, och visa vår solidaritet med de ideal som ligger bakom unionens bildande. Även dag för allmänna val till bör vara flaggdag, i likhet med dag för allmänna val till .
mot · GU02K301 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna för fördelning av mandaten till länen. Utjämningsmandaten i valet till var en del av författningskompromissen . De har av och till diskuterats i den allmänna debatten. Vad som inte blivit föremål för någon djupare diskussion är fördelningen av utjämningsmandaten inom partierna och mellan länen. Den jämkade uddatalsmetoden används ju i fördelning av mandat mellan partierna. Inom partierna används normalt den s.k. heltalsmetoden, eller dHondts metod som den också kallas, vid fördelning av mandat. Fördelningen av de utjämningsmandat som tillfallit ett parti i ett riksdagsval fördelades ursprungligen efter den jämkade uddatalsmetoden, dvs. även om partiet i en valkrets inte erhållit mandat delades röstetalet med 1,4 för att få fram ett jämförelsetal. Sedermera (års val) ändrades detta system så att den jämkade uddatalsmetoden är huvudregel, men om partiet i en valkrets inte erhållit något mandat ska divisorn för jämförelsetalet vara 1, dvs. Motiveringen var att det skulle underlätta den regionala spridningen av mandat. Frågan är dock om effekterna av detta system är ordentligt analyserade. Proposition 1987/88:22 ger inte antydan om att olika alternativa fall har belysts. Nedan återges ett intressant utfall. Vid riksdagsval erhöll 10 mandat trots att är sjunde största län i med 285000 invånare. I har man 250000 invånare men lyckades få 13 mandat till länet. Det är även intressant att ge exempel på hur ett enskilt partis röster blir olika mycket värda. i erhöll röster, och för dessa röster erhöll man tre mandat. I lyckades få tre mandat trots mycket färre röster. Dessa proportioner säger en del om systemets brister. Det är självfallet ett gott syfte som proposition 1987/88:22 anger, nämligen att tillförsäkra en god regional spridning av riksdagsmandaten. Men det har inte blivit så som det var tänkt om det slår så snett i förhållande till länens storlek som det ovan nämnda exemplet. I en kommande analys av valsystemet bör regeringen uppmärksamma fördelningsmetodiken av både fasta mandat och utjämningsmandat till länen i förhållande till antalet invånare och partiernas röster i länet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02K303 · 2006-10-26 00:00:00 — FN- och i plenisalen beslutar att permanent hänga upp Europeiska unionens samt flaggor i riksdags plenisal. som stat är medlem i flera internationella sammanslutningar såsom och Europeiska unionen. Alltfler beslut som fattas i den svenska kammare påverkas av och påverkar skeendena i dessa organisationer. De flesta svenska riksdagspolitiker, oavsett ideologisk hemvist, torde dessutom anse att vårt land ska vara en aktiv aktör på det internationella planet. Utifrån detta synsätt i en alltmer internationaliserad värld vore det passande om EU- och FN-flaggorna hängs upp i plenisalen.
mot · GU02K305 · 2006-10-29 00:00:00 — Ett rum för stillhet till minne av tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om ett rum i stillhet till minne av . Jag föreslår att vi firar 100-årsjubileum och följer i hans fotspår genom att skapa ett rum för stillhet i den svenska . levde i världspolitikens sjudande centrum där nationers öden formas. För honom var stillheten och tystnaden en nödvändig motvikt till den intensiva verksamheten och förutsättningen för att kunna fatta kloka fredliga beslut. har man även genom forskning kunnat ge honom rätt. Stunder av stillhet har mycket positiva resultat såsom minskad sjukfrånvaron och ökat självförtroendet samt ökad förmåga till koncentration. När invigde meditationsrummet i FN förklarade han: Inom oss alla finns en kärna av stillhet omgiven av tystnad. Här i denna byggnad, där så många arbetar och debatterar för fred, behövs ett rum, som är avskilt för tystnad i yttre mening och stillhet i inre mening. Här finns inga andra symboleringet som distraherar eller stör stillheten i vårt inre. Enligt ett urgammalt ordspråk karaktäriseras ett kärl av sitt tomrum och inte av sina väggar. Det ankommer på var och en av oss, som besöker dettarum, att fylla tomrummet med det som vi själva finner i vår kärna av stillhet.
mot · GU02K306 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheters och verks opinionsbildning i partipolitiskt kontroversiella frågor. Ett av den svenska förvaltningsmodellens viktigaste är den (tilltänkt) tydliga separationen mellan förvaltning och politik. Det svenska politiska systemet förbjuder exempelvis politisk styrning av förvaltningens agerande i enskilda ärenden (ministerstyre). I stället ska politiken verka genom en mer generell målstyrning, vilket förutsätter opartiskhet och värdeneutralitet från förvaltningens sida. Detta framgår till exempel tydligt i regeringsformens första kapitel (RF 1 kap. 9 §) som reglerar statsskickets grunder. Trots detta har gränslandet mellan politik och förvaltning successivt suddats ut. Ett alltmer framträdande inslag av denna politiska opartiskhet som flertalet myndigheter gör sig skyldig till är opinionsbildning. används stora summor av skattebetalarnas pengar för att påverka medborgaropinionen i olika frågor till gagn för en specifik politisk inriktning. Att statsförvaltningen i allt större omfattning blir en del av den politiska apparaturen står i diametral motsats till den svenska förvaltningsmodellens grundtanke. På listan över partipolitisk opinionsbildning i myndighetsregi återfinns reklamfilmer om varför ett högt skattetryck är nödvändigt, kampanjer för i syfte att öka mammors benägenhet att lämna ifrån sig mer av föräldraledigheten till barnens pappor (trots att det finns en mycket stark folkopinion mot detta), en kampanj från Systembolaget på temat att 900 fler skulle dö om alkoholmonopolet avskaffades, rapporter från i vilka det fastslås att bostadsbidraget är ett rättvist bostadsstöd för barn osv. Listan kan göras mycket längre. Att ett problem föreligger bevisas inte minst av att statliga företag och myndigheter använder påtagligt större resurser för marknadsföring och på opinonsbearbetning under valår. Problemet med myndigheter som agerar opinionsbildande i partipolitiskt kontroversiella frågor har även påtalats i av före detta statsrådet . Inte minst innebär myndigheternas opinionsbildande verksamhet dessutom ett slöseri med skattemedel. Denna utveckling måste stoppas och åtgärder bör vidtas för att tillrättalägga problemet.
mot · GU02K308 · 2006-10-25 00:00:00 — Utredning om förbud mot opinionsundersökningar dagarna före riksdagsvalet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett förbud mot opinionsundersökningar dagarna före riksdagsvalet. Demokratin är en grundpelare i och i stora delar av världen. Dess livsluft är yttrandefrihet, debatt och fria val. Opinionsundersökningar av alla de slag är ett viktigt medel för att i den allmänna debatten spegla människors åsikter. Eventuella begränsningar i rätten att göra och presentera opinionsundersökningar om befolkningens partisympatier inför ett val borde egentligen vara en otänkbar åtgärd. Ändå förekommer det i andra demokratiska länder ett lagstiftat förbud mot att undersöka hur partisympatierna fördelar sig dagana innan parlamentsvalet. Motiven är att de olika undersökningarna från olika uppdragsgivare och utförare och med olika metoder upptar ett oproportionerligt utrymme i den politiska debatten och faktiskt kan påverka hur en del medborgare väljer att rösta. Dessa avigsidor märks alltmer tydligt även i den svenska valdebatten med en rad undersökningar presenterade före valet, och någon enda dagen före valet. Lördagsundersökningen visade på en vindkantring i opinionen och kan ha påverkat röstandet . Vi föreslår mot denna bakgrund att uppdrar åt regeringen att utreda och belysa denna frågeställning, om ett eventuellt förbud mot att genomföra partipolitiska opinionsundersökningar dagarna innan riksdagsvalet.
mot · GU02K309 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att självt ska få besluta om sin egen framtida regiontillhörighet. Hallandsfrågan har diskuterats flitigt under förra mandatperioden. Vi kan konstatera att är ett län som utvecklas mycket positivt. Vi ligger väl till i de flesta mätbara parametrar. Det gäller t.ex. medellivslängd, utbildningsnivå, medelinkomst m.m. Vi har också en mycket väl fungerande offentlig service som vi får till rimliga kostnader. Vi har i länet ett bra diskussionsklimat såväl inom politiken som med samhället i övrigt. Detta utgör en bra bas för en fortsatt god utveckling för länet och dess invånare. Den statliga ansvarskommittén ska snart lägga fram sitt förslag om hur ska styras framöver. Kommittén har fått presenterat olika scenarion för hur regionerna ska formas . I flera av dessa har inriktningen varit att delas. Ett beslut på riksplan vore, enligt mitt sätt att se det, dubbelfel. Det ena felet är att dela . Det finns ingen anledning att slå sönder en väl fungerande enhet. Det andra felet vore att ta ett beslut där hallänningarna inte fått säga sitt. Det finns en grundmurad uppfattning bland invånarna att fortsätta utveckla som en helhet. Min grundinställning om hur ett samhälle ska organiseras är dessutom att man inte uppifrån ska tvinga på medborgarna en organisationsstruktur de inte vill ha. Det borde vara en självklarhet att självt ska få bestämma om man ska vara en egen region eller uppgå i någon annan.
mot · GU02K310 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den privata äganderätten måste stärkas. Redan de gamla grekiska filosoferna ansåg att det som ägs privat blir bättre omhändertaget än egendom som ägs av det allmänna. Detta förvaltarargument är lika aktuellt än . Den privata äganderätten är av grundläggande betydelse för hela samhällssystemet. Äganderätten är en av grundstenarna i den svenska rättsordningen. Den är en förutsättning för ekonomisk utveckling och marknadsekonomi och är ett incitament för en långsiktig förvaltning. Dessa insikter delas av många, och ändå måste äganderätten ständigt försvaras. Även om inte själva ägandet ifrågasätts, anser många att det är högst legitimt att urholka dess innehåll. Det finns många exempel där äganderätten naggas i kanten, det gäller t.ex. byggande av ledningar. Det kan vara ledningar för elkraft, data och telekommunikationer, gas, VA m.m. I samtliga fall innebär det ett intrång på äganderätten. Det är ett intrång som ofta värderas alltför lågt ekonomiskt. Det är dessutom mycket svårt att värdera vad som kommer att vara värdefullt. Ett annat omdebatterat område i äganderättssammanhang är bildandet av reservat. Det är inte ovanligt att mark som varit i släktens ägo i generationer plötsligt ska lösas in av staten. Vi förespråkar ett system där civilrättsliga avtal upprättas mellan två likvärdiga parter, staten och den enskilde markägaren. Med ett sådant system kan vi värna både den biologiska mångfalden och äganderätten.