mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — budgetförslag är avsevärt stramare än regeringens, men ger ändå utrymme för ökad valfrihet i familjepolitiken, boendegaranti för riktigt gamla, höjd garantipension för de sämst ställda pensionärerna och avskaffad fastighetsskatt parad med införandet av en låg avgift och höjd reavinstskatt på bostäder. Här ingår också ett förslag till hur den ekonomiska påfrestningen av de ökade bensinpriserna kan hållas tillbaka med hjälp av en sänkt moms på bensin och andra drivmedel från . Vi menar också att en större skatteöversyn måste till för att beakta framtida behov av utbildning och förkovran. Den statliga inkomstskatten har kommit att bli en skatt på heltidsarbete och högre utbildning. Det är orimligt att mer än var tredje heltidsarbetande går miste om mer än hälften av en löneökning. Vi stöder principerna bakom skattereformen 1990/91 som var att högst av inkomsttagarna skulle betala statlig skatt. Marginalskatten skulle inte bli högre än . Mot den bakgrunden föreslår att brytpunkten för den statliga inkomstskatten höjs från dryga till i månadsinkomst. Med vårt förslag faller andelen av de heltidsarbetande som betalar statlig skatt och därmed en marginalskatt på från . Den regering som införde värnskatten lovade också att ta bort den. Det löftet är brutet och värnskatten har permanentats under socialdemokratiskt styre. vill verka för att en ny regering påbörjar avvecklingen av värnskatten under nästa mandatperiod. Sammantaget ser vi dessa förslag, tillsammans med alliansens och våra enskilda, som en Ny giv för . Den höga totala arbetslösheten är det mest akuta ekonomisk-politiska problemet i vårt land. Men det finns många näraliggande problem som också måste tacklas. Dit hör det växande utanförskapet bland unga och invandrare, och bland sjuka och förtidspensionerade. Alltför många är alltjämt korttids- eller långtidsfrånvarande från sina arbeten till följd av sjukdomar eller stress. Till viss del beror detta på att det inte är tillräckligt lönsamt att gå till jobbet. Alltför många hamnar i s.k. fattigdomsfällor där en ökad inkomst mer än väl äts upp av minskade bidrag och höjd skatt. Högre studier lönar sig jämförelsevis dåligt i vårt land. Många av dem som utbildas går rakt ut i arbetslöshet. De som efter åratal av studier kommer ut med stora studieskulder ska om de får jobb ofta betala marginalskatter som är alltför höga. Brist på incitament till arbete och förkovran är ett allvarligt problem som tas upp i det följande. Men det finns också en uppenbar brist på incitament för företagare till risktagande och expansion. Kommersiella risker är en sak som företagaren måste ta. Men att risken är så stor för den som vill anställa fler har att göra med skatter och regler som inte enbart är betungande utan kan ändras på ett för företagaren oförutsebart sätt. Synen på detta regelverk skiljer sig väsentligt mellan de två regeringsalternativen. En förvärrande omständighet i sammanhanget är att svensk industri trots goda vinster väljer att lägga allt större del av sina investeringar utomlands och allt större del av det man investerar i på åtgärder för att rationalisera. Man jagar kostnader hellre än att satsa på expansion i . Trots exportframgångar tappar svensk industri marknadsandelar på en växande världsmarknad. Även om Socialdemokraterna och dess stödpartier inte till fullo håller med om ovanstående problembeskrivning så är alla överens om att arbetslösheten är för hög och att man måste göra något åt den. har föreslagit att man på ett bräde anställer ett par hundra tusen personer i den kommunala sektorn för att på så sätt bli av med den öppna arbetslösheten i ett enda huj. Denna politik har (ännu) inte fått fullt genomslag. Men regeringen och dess stödpartier satsade redan i budgetpropositionen dryga i arbetsmarknadsåtgärder med syfte att tillfälligt öka sysselsättningen i den offentliga sektorn. Denna satsning späs nu på med ytterligare och mer kan väntas i kommande valmanifest. Den ekonomiska tillväxten är god. Den är inte så hög som i vissa fjärran länder men står sig väl vid jämförelse med EU-genomsnittet. Det kan vi i stor utsträckning tacka en konkurrenskraftig exportindustri för. Men utvecklingen är långt ifrån så som regeringen i vårpropositionen vill göra gällande. Regeringen har tillsatt en kommission som ska lämna förslag på hur ska kunna göra sig oberoende av oljan fram . Det är en orealistisk ambition att som föregångsland och utan fullkomligt drakoniska åtgärder skulle kunna befria sig från ett sådant starkt beroende inom transportsektorn. Men planerna bottnar ändå i vetskapen att oljan kommer att sina till följd av att en snabbt ökad efterfrågan inte tycks mötas av tillräckligt med nya fyndigheter och oljereserver. Mot denna bakgrund är det märkligt att regeringen baserar sina prognoser på sjunkande snarare än fortsatt kraftigt stigande oljepriser. Risken för nya oljekriser tycks regeringen blunda för. Den väljer också att blunda för eller åtminstone att dölja att det för året hyggliga statsfinansiella läget kan vara högst tillfälligt. Vinstskatterna är stora till följd av exportföretagens framgångar, börsuppgången och prisstegringar på fastigheter. Därtill har regeringen framtvingat stora engångsinbetalningar av bolagsskatt genom att räntebelägga periodiseringsfonder som företagen av det skälet valt att upplösa. Här har finansministern tagit hem engångsbelopp på till statskassan. Utgiftstaken i budgeten blir missvisande när regeringen i allt större utsträckning finansierar åtgärder via intäktsminskningar snarare än utgiftsökningar. Detta, menar vi, utgör brott mot budgetlagen. Budgetlagen bryts också enligt vår mening när regeringen låter stora infrastrukturprojekt ske med statliga lån utanför statsbudgeten. Därmed döljs de verkliga kostnaderna för projekten som staten för långliga tider dras med ett finansieringsansvar som blockerar för andra investeringar i infrastruktur. Att använda tillfälliga förstärkningar av statskassan till permanenta reformer är att binda ris åt egen rygg. , som här redovisar ett starkare budgetsaldo än regeringens, varnar för en sådan utveckling. Med undantag av har Socialdemokraterna alltid stödda av kommunister eller vänsterpartister haft makten i . De har haft god tid att pröva sina recept mot arbetslösheten och har gång på gång ställt ut nya löften och kommit med nya förespeglingar om full sysselsättning. Den nu sittande statsministern anknöt alltså till en lång tradition när han avgav sin första regeringsförklaring : Att minska arbetslösheten är den främsta och allt annat överskuggande uppgiften för min regering. Målet är att ska ha halverat den öppna arbetslösheten till . Den främsta uppgiften ofullbordad kvarstår den allt annat överskuggande uppgiften med en öppen arbetslöshet på under innevarande år. Den totala arbetslösheten inkluderar deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program och är högre än den öppna. Men den verkliga totala arbetslösheten är mer än två, kanske tre, gånger så stor som de regeringen redovisar i budgeten. Som bland andra en, numera avhoppad, LO-expert konstaterat är den bistra sanningen att omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utanför den ordinarie arbetsmarknaden eller vill arbeta mer än de får. Bland dessa är det särskilt oroande att ungdomsarbetslösheten slår nya alarmerande rekord med 60000 i åldrarna med utanför den reguljära arbetsmarknaden . Siffran är mer än så hög om man enligt internationell praxis inkluderar de 113000 heltidsstuderande som söker jobb och alltså studerar därför att de inte har något annat sätt att försörja sig på än studiebidrag och studielån. Många unga människors första egna försörjning efter att ha flyttat hemifrån kommer numera från de offentliga systemen. Drygt 550 000 människor är förtidspensionerade. Av den svenska befolkningen på 9 miljoner människor är drygt 4,2 miljoner sysselsatta och knappt 3,8 miljoner i arbete. Det är i princip deras förtjänster som ska räcka till att försörja alla övriga. Då hade det varit en god hjälp om regeringens mål om 80 procents sysselsättningsgrad hade varit nära att uppfyllas. En liten förbättring noterar regeringen i sin prognos . Vi når jämfört men klart lägre än både . Om Socialdemokraternas allt överskuggande uppgift är att minska arbetslösheten borde man inte nöja sig med huvudsakligen tillfälliga sysselsättningsåtgärder. En sådan politik ter sig mer lämpad om den allt överskuggande uppgiften är att behålla makten. Vad gör då regeringen konkret för att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till enligt finansplanen ? Ett sysselsättningspaket på 55 000 platser har föreslagits i budgetpropositionen och antagits av . Av dessa är 20 000 s.k. plusjobb, 13 000 praktikplatser och 10 000 utbildningsvikariat inom vård och omsorg. Omkring 30 000 nya offentliga jobb kan lätt komma att medföra undanträngningseffekter så att andra blir arbetslösa färre får riktiga jobb. Detta kompletteras nu med bl.a. plusjobb fram till pension för 60-åringar, 1000 plusjobb för ungdomar och 2 000 fler lönebidragsplatser för funktionshindrade. gör mycket lite för näringslivet Fler jobb i näringslivet var en av huvudrubrikerna i budgeten . Det är något vi kristdemokrater skulle ha bejakat om det inte var så att här knappast finns förslag som verkligen kan ge sådana jobb. Här finns visserligen en ettårig nedsättning av arbetsgivaravgiften för de s.k. soloföretag som vill anställa en person till. Men om det bara ska gälla under valår så blir nog incitamentet alltför svagt för att få effekt. De 30 miljoner som läggs på att förbättra fåmansföretagsbeskattningen (de s.k. 3:12-reglerna) kommer uppenbarligen att få effekt först på och även då vara otillräckliga. I vårpropositionen kompletteras dessa riktade åtgärder med nya anslag till och samt strategiska utvecklingsprogram för svensk industri. De senare beräknas kosta staten en miljard . En del av detta bejakar som vi ifrågasätter om det är regeringens sak att avgöra vilka branscher som kan bli framgångsrika och som är värda statligt stöd. Det grundläggande bör vara att skapa allmänt goda förutsättningar för företag och branscher att bedriva FoU-verksamhet på en internationellt hög och konkurrenskraftig nivå. En kraftfull politik för mindre energi En av de kraftfullaste och dyrbaraste åtgärder som regeringen genomdrivit är stängningen av det enligt myndigheterna säkra och enligt expertisen lönsamma kärnkraftverket . I budgeten nära nog fördubblade man effektskatten på kärnkraften. Genom att belasta kärnkraften med ytterligare i produktionsskatt ser det ut som om regeringen och dess energipolitiska stödpartier vill påskynda avvecklingen av kärnkraften. Kanske är det så, men mot det strider information om att regeringen godkänner effekthöjningar i kvarvarande reaktorer så att man mer än väl kompenserar för nedläggningen av . Effekthöjningarna ter sig dock mindre lönsamma efter skattehöjningen. Också vattenkraftsskatten (utformad som en fastighetsskatt) höjdes med ett par miljarder kronor . Därtill kommer att energiskatten för hushållen höjs för att ta in ytterligare . som regeringen med hjälp av stödpartierna höjt skatterna på el så att de tillsammans med moms och avgift för elcertifikat motsvarar hälften av hushållens elkostnader säger man sig vilja pressa ner elpriserna. Det ska nu ske genom att låta tillhandahålla den billigaste elen till hushållen och med hjälp av korssubventioner mellan en mycket lönsam produktion och en mindre lönsam handel konkurrera ut handelsföretagen på marknaden. Detta är en mycket tveksam policy till vilken ämnar återkomma i annat sammanhang. Skattehöjningen för hushållen har röstat nej till. Höjningarna på vattenkraft och kärnkraft har dock accepteras i väntan på att utarbetar ett gemensamt alternativ för att säkerställa den nu hotade tillförseln av el till industrier och hushåll. 4.3Reformpolitik för fler jobb I det ovanstående har vi skisserat de ekonomisk-politiska huvudproblem som står inför. Vi har granskat vad regeringen lovat vad gäller arbetslöshetsbekämpning och sysselsättning och vad den och dess stödpartier levererat. Vi har tagit upp de åtgärder man nu föreslår för att bemästra de akuta problemen på arbetsmarknaden och snygga till statistiken för den öppna arbetslösheten under innevarande det valår. Det är nu dags att sammanfatta den politik som föreslår som ett alternativ till regeringens förslag. När det gäller de centrala frågorna kring sysselsättning och tillväxt har de fyra partierna i kommit överens om förslag som vi för fram i full enighet. I denna motion lägger fram riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken som därför i hög grad bygger på gemensamma åtaganden. I några viktiga hänseenden för fram en politik som vi ännu söker gehör för inom . Dit hör frågor som kommunalt vårdnadsbidrag, avskaffad statlig fastighetsskatt, sänkt skatt på drivmedel men också ett aktuellt förslag om höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. Här är målsättningen att komma tillbaka till de principer som låg bakom 1990/skattereform och att avveckla den s.k. värnskatten. Sammantaget kan vi hävda att denna vår politik är ägnad att långt bättre än vänsterkartellens tackla de problem står inför. och alliansens ekonomiska politik är att genom en reformpolitik för framför allt fler varaktiga jobb och ökat företagande skapa en bättre välfärdsutveckling. Vi vill se en utveckling som inte bara tillfälligt som bryter trettioåriga period av eftersläpning och bristande växtkraft. Detta åstadkoms genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Vi finner att rådande goda konjunkturer utgör ett ypperligt tillfälle att vidta de långsiktiga åtgärder som krävs och som kan vara mycket svåra att genomföra under den konjunkturnedgång som alla vet kommer. Alliansen satsar på att både stimulera utbud och efterfrågan på arbetskraft och lägger fram förslag till en stor inkomstskattereform. Vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster som vi kallar jobbavdrag. Reformen genomförs i två etapper till en statsfinansiell kostnad om för det första steget och för det andra. Kostnaden för jobbavdraget bärs helt av staten och innebär ingen försvagning av den kommunala ekonomin. I denna motion presenteras finansiering av det första steget som är gemensam med övriga partier i . Finansiering av det andra steget kommer att presenteras . Förutom jobbavdrag på arbetsinkomster tillkommer ett motsvarande avdrag för näringsinkomster. En vanlig löntagare eller enskild näringsidkare får kvar ca efter skatt med våra förslag. Som närmare beskrivs i avsnitt 8.5 är detta en stor skattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Genomfört kommer detta förslag att göra det mer lönsamt att arbeta men också mer lönsamt att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Inkomstskatteförslaget är framför allt utbudsstimulerande men kan genom ökad köpkraft hos många människor i förlängningen också stimulera efterfrågan på arbetskraft. Enligt erfarenheter från liknande skattereformer i bl.a. är denna typ av breda skattesänkningar ett effektivt sätt att skapa nya jobb. Bland finansieringsåtgärderna märks vårt förslag att införa en finsk trafikförsäkringsmodell som innebär att försäkringsbolagen via höjd trafikförsäkring får stå för sjuk- och sjuklönekostnader i samband med olyckor i trafiken. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Dagens riktade anställningsstöd ersätts med nystartsjobb. Totalt sett handlar det om besparingar i storleksordningen . Förslagen beskrivs utförligt i motionens kapitel 9. Också efterfrågan på arbetskraft stimuleras Medan inkomstskattereformen i huvudsak är utbudsstimulerande finns också förslag till hur efterfrågan på arbetskraft ska uppmuntras. föreslår exempelvis att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen ska gälla som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Ungdomar i åldrarna som varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. Enligt våra bedömningar kan reformen generera 50 000 arbeten. Alliansen står bakom ett gammalt kristdemokratiskt förslag om skattereduktion för hushållstjänster (). Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Hushållen får köpa hushållstjänster enligt de föreslagna reglerna för maximalt . Den maximala skattereduktionen kan alltså uppgå till . Liknade förslag har ivrigt understötts av exempelvis HSB. vill stimulera efterfrågan på arbetskraft ytterligare genom ett förslag enligt vilket arbetsgivare i tjänstesektorn får nedsatt arbetsgivaravgift på den delen som exkluderar pensionsavgiften. Förslaget är en del av det slutbetänkande som under LO-ekonomen presenterade för . Syftet med förslaget är att bereda nya jobb i den sektor för hushållsnära tjänster som av många bedöms ha stor tillväxtpotential, men också att minska förekomsten av svartarbete inom denna sektor. Förslaget kan ha såväl stora sysselsättningseffekter som det ökar andra skatteintäkter från denna sektor. Till de förslag som alliansen enats om hör en avveckling av förmögenhetsskatten, i ett första steg genom att skattesatsen sänks från till . Detta kan få stor effekt för svensk ekonomi då svenskar placerat många utomlands i stor utsträckning för att slippa förmögenhetsskatten. I stället för fortsatt utflöde kan man räkna med ett stort inflöde av riskvilligt kapital till vårt land. inför ett riskkapitalavdrag för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Vi kristdemokrater kräver också att företagens sjuklöneansvar ska avvecklas efter den första sjuklöneveckan, liksom medfinansieringen av långtidssjuka efter . I det senare har vi också alliansens helhjärtade stöd. För god och uthållig tillväxt krävs också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. En kraftig ökad satsning på forskning har presenterats i gemensamma förslag från partierna i . Den ekonomiska tillväxten ser enligt finansplanen för ut att bli så pass hög som , för att även nå upp till jämna . Det är välkommet och bör utnyttjas till att skapa förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på i genomsnitt . över har tillväxten nämligen varit betydligt lägre än så. Den framtida tillväxten bör i så stor utsträckning som möjligt åstadkommas genom att fler kommer i arbete och att det totala antalet arbetade timmar därmed ökar. Alliansens och ovan nämnda reformförslag är ägnade att åstadkomma detta, som är så nödvändigt om vi ska klara utmaningarna med bl.a. en åldrande befolkning. Det måste löna sig att Det måste vara mödan värt att starta och driva företag. Det måste vara lönt att arbeta mer. Det måste löna sig bättre med utbildning. Det handlar också om att öka människors möjligheter att påverka och känna trygghet i sin vardag: att få tiden att räcka till också för barnen, att kunna leva på sin lön och slippa bidragsberoende, att kunna påverka sin arbetssituation, att känna att man behövs, att sjukvården fungerar när man behöver den, att man får det självklara förtroendet och rätten att välja barnomsorg, skola eller äldreomsorg efter egna önskemål Inriktningen för vår ekonomiska politik är därför också att kraftsamla på de områden vi anser måste prioriteras högre. Som framgått anser vi att det centrala i det läge nu befinner sig i är jobben. Fler jobb, tryggare jobb och fler företag som kan erbjuda jobb. Det är här vi måste sätta in all möjlig kraft om vi också ska kunna nå andra viktiga mål: bättre vård, skola och omsorg, ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer. Krafttag måste tas för att råda bot på den fortsatt höga sjukfrånvaron och det ökande antalet förtidspensioneringar. Det bör ske genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som redan från början sätter individens rehabiliteringsbehov i centrum. Företagsklimatet måste förbättras liksom infrastrukturen och bostadspolitiken. Konkurrensen måste stärkas. Polisen och övriga rättsväsendet måste ges avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. 4.4Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det överordnade målet för den ekonomiska politiken är att ge människorna en till alla delar god livsmiljö (se avsnitt 6.1.1). Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast så kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. Inom ramen för detta synsätt är vår inriktning för den ekonomiska politiken att lägga grunden för att inte enbart tillfälligt utan varaktigt och sett över konjunkturcykeln skapa förutsättningar för hållbar tillväxten på i genomsnitt. För att möjliggöra detta krävs en politik som: slår vakt om statsfinansiell stabilitet genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld. Därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet, skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem, en reformerad lönebildning samt krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar, skapar goda förutsättningar för att alla ska kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna, ökar valfriheten och säkra både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron, förbättrar den inhemska konkurrensen, bl.a. i offentlig tjänsteproduktion och byggsektorn. inriktning för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken framgår i kapitel 6, 7 och 8. anger sex politik- och budgetområden som är prioriterade i den ekonomiska politiken. På samtliga dessa områden krävs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat med en fungerande infrastruktur och bostadsbyggande. Det gäller skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare där den ovan nämnda skattereformen utgör spjutspetsen i alliansens och politik. I den ingår för vår del ett förslag att höja brytpunkten för statlig inkomstskatt till och att under nästkommande mandatperiod påbörja avvecklingen av den s.k. värnskatten som också den i praktiken fungerar som straffskatt på högre utbildning. Vi värnar om och stöder också valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan samt ett återupprättat rättssamhälle. Bland satsningarna på en bättre vård och omsorg är en kraftigt förbättrad rehabiliteringsförsäkring och andra åtgärder mot ohälsoutvecklingen av central betydelse. Vi satsar också drygt 2 miljarder på äldreomsorgen och på en boendegaranti för alla som fyllt . Därtill vill vi ha en fritt val-reform inom äldreomsorgen för att säkerställa de äldres rätt att själva välja vem som ska sköta deras omsorg. Den socialdemokratiska regeringens politik på dessa områden är utpräglat bristfällig eller direkt felaktig. I kapitel 8 presenteras inriktningen för politik på dessa politikområden i sammandrag. Samtliga förslag är fullt ut finansierade genom omprioriteringar inom statsbudgeten, såväl på utgifts- som på inkomstsidan. Den uppdatering och framskrivning som normalt görs i förhållande till våra förslag i föregående budgetmotion har fått en annan utformning genom att de i långa stycken sammanfaller med vad som överenskommits inom ramen för och som ovan redovisats i sina huvuddrag.