ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A296 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Arbetsrätten är ett medel för jämställda spelregler i arbetslivet, för att motverka diskriminering och för att tillhandahålla anställningsformer som tillgodoser både arbetstagare och arbetsgivare. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. Det har också visat sig att lagändringen har fått de negativa följder som kritikerna varnade för. Detta framgår av rapporter från fackliga organisationer. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen, och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen, är väl etablerad på arbetsmarknaden. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till diskriminering av människor. Det finns fortfarande inga skäl för det beslut som togs om undantag i turordningsreglerna. Det bör därför upphävas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02A297 · 2006-10-30 00:00:00 — på en globaliserad arbetsmarknad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektivavtalets betydelse på en globaliserad arbetsmarknad. Svensk arbetsmarknad har kännetecknats av tydlighet genom klara spelregler med ordning och reda. Arbetsmarknadens parter har tagit ett stort ansvar och i kollektivavtal tecknat överenskommelser som gjort att har haft arbetsfred i en omfattning som få demokratiska länder kan uppvisa. Svensk tradition har hållits levande genom starka fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer som i respekt för varandra värnat ansvarsfördelningen. Internationellt har fått stå modell för arbetsmarknadens parter men också på det politiska området. Svensk rollfördelning på arbetsmarknaden har utgjort en exportvara som har bidragit till att stärka demokratin. Genom globaliseringen och en alltmer rörlig arbetsmarknad har den svenska modellen fått nya utmaningar. Arbetskraftsinvandring och återvandring är några av de viktiga förändringarna. Krav har ställts om att luckra upp tecknandet av kollektivavtal och flera av de arbetsrättsliga lagarna, i syfte att öppna den svenska arbetsmarknaden för internationaliseringen. Det finns dock inga undersökningar som visar att en uppluckring av arbetsrätt och tecknande av kollektivavtal skulle få några positiva effekter på svensk arbetsmarknad. Svensk tradition och gjorda erfarenheter på området bör ligga till grund för de förändringar av arbetsmarknaden som en ökad globalisering innebär. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02A299 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja den högsta ersättningen med och att den procentuella ersättningen från a-kassan bibehålls på nuvarande nivå. Den svenska arbetslöshetsförsäkringen har spelat en viktig roll för arbetsmarknadens utveckling och modernisering. A-kassan har gjort det möjligt för arbetslösa personer att klara sin försörjning under en övergångstid. Den arbetslöse har därigenom kunnat söka ett lämpligt arbete under ordnade former. Detta har bidragit till att rätt person har hamnat i rätt arbete i större utsträckning än om a-kassan inte hade existerat. har a-kassan fått skulden för att arbetslöshetsperioderna har blivit för långa. Detta är dock knappast rättvist och det finns inget som belägger ett sådant påstående. I stället beror de alltför långa perioderna av arbetslöshet på att det inte har funnits några arbeten att söka över huvud taget. För vissa branscher och sektorer har a-kassan haft en särskilt stor betydelse. Det gäller bland andra turistnäringen och byggnadsverksamheten. Turistnäringen sysselsätter ett stort antal personer i en verksamhet som är av stor nationell betydelse. Branschen är dock utsatt för stora säsongsmässiga variationer. Vintersäsongen täcker i bästa fall halva året ofta dock en något . Sommarsäsongen är på de flesta håll ännu kortare. Båda dessa alternativ hade varit till stor nackdel för turistnäringen. I det förra fallet hade den blivit av med nödvändig arbetskraft. I det senare fallet hade det höga kostnadsläget gjort att den svenska turistnäringen hamnat i ett ogynnsamt konkurrensläge gentemot andra länder med längre turistsäsonger. Situationen är delvis likartad i byggbranschen. Framför allt småhusbyggandet är starkt bundet . Detsamma gäller vissa aktiviteter inom anläggningsverksamheten. I vissa fall kan vinterolägenheterna förebyggas genom att byggena utförs under väderskydd. Men det är tyvärr inte alltid möjligt. Därför har arbetslösheten i a-kassa pendlat mellan . har varit arbetslösa . De flesta har varit arbetslösa korta perioder och under sammanlagt . Byggbranschen står inför en period av omfattande rekryteringar. kommer det att bli stora pensionsavgångar. Dessa behöver ersättas med ungdomar från gymnasieskolan. Den ojämna sysselsättningen över året är ett argument för många ungdomar att inte välja ett byggyrke. Detta gäller trots den nuvarande nivån på arbetslöshetsersättningen. Ett bekymmer i sammanhanget är att taket i a-kassan är så lågt att de flesta får en ersättning långt redan med dagens regler. Därför behöver taket i kassan höjas med så att fler får en rimlig ersättning vid arbetslöshet. Om denna skulle sänkas ytterligare kommer det att bli ännu svårare att klara rekryteringen till branschen. Det finns därför goda skäl både för att höja taket och för att behålla den nuvarande procentuella ersättningsnivån.
mot · GU02A300 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. har otryggheten på arbetsmarknaden ökat. Arbetslivet har blivit stressigare, kraven har ökat och medfört en ökad ohälsa. Ytterligare en påverkansfaktor är den ändring av turordningsreglerna som trädde i kraft . Möjligheten för arbetsgivaren att ensidigt undanta två personer från turordningen vid en uppsägning har stärkt arbetsgivarens roll och starkt försvagat arbetstagarens ställning på arbetsmarknaden. När en uppsägningssituation uppstår bör det vara i allas intresse att arbetstagarorganisationen arbetsgivaren kommer fram till om avvikelser från turordningen bör ske. En lagstiftning där man undviker osakliga uppsägningar och godtycke behövs. En ökad anställningstrygghet leder till att arbetstagaren känner en trygghet som i längden gynnar arbetsgivaren eftersom oro för framtiden påverkar en arbetstagares produktivitet och vilja att öka både sin kompetens och kreativitet. En ensidig möjlighet för arbetsgivaren att genomföra uppsägningar utanför turordningen bör ej få förekomma och LAS bör återställas så att de turordningsregler som gällde före åter gäller.
mot · GU02A301 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Lönebidraget ger många arbetshandikappade människor en möjlighet att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. De senaste höjningarna av taket för lönebidraget är välkommet, men är det viktigt att skapa arbetsplatser för funktionshindrade, vilka är berättigade till lönebidrag. Då tänker vi på den ideella sektorn. Här finns en outnyttjad arbetsmarknad för många lönebidragsanställda. För att dessa arbetstillfällen ska kunna skapas måste fördelningen av lönebidraget gynna den ideella sektorn. Skulle man ge en rejäl täckning från statsbidraget skulle dessa jobb komma direkt. Detta är bra för individer som ute på den reguljära arbetsmarknaden har det otroligt svårt, och får ytterligare problem med sin hälsa genom i arbetslöshet. hjälper detta till att ge oss en livskraft inom de ideella verksamheterna i vårt land. Personer som är anställda med lönebidrag fyller en stor och viktig funktion, och det är tack vare dem ett rikt föreningsliv, bland annat för våra barn och ungdomar, fortfarande går att finna i vårt samhälle. För att inte arbetslösheten och hopplösheten bland arbetshandikappade och för att det ideella föreningslivet ska kunna fortsätta att utvecklas bör regeringen låta se över den procentuella tilldelningen av lönebidrag till förmån för individen och den ideella verksamhetens framtid.
mot · GU02A303 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . med dess inspektörer är skyddsombudens förlängda arm. Det är dit skyddsombuden vänder sig för att få hjälp med de åtgärder som arbetsgivaren vägrar eller struntar i att åtgärda. Arbetsgivaren har också möjlighet att på eget initiativ göra inspektioner på olika arbetsplatser, såväl offentliga som privata. Om arbetsgivaren inte följer gällande arbetsmiljöregler har inspektörerna från möjlighet att vidta vissa åtgärder. Som regel får arbetsgivaren en tidsfrist inom vilken åtgärder ska vidtas. Sker inget kan inspektörerna besluta om vite eller förbud att driva verksamhet. Det förekommer att framför allt småföretag redan gått i konkurs när vitesföreläggande sker, varför det kan vara på sin plats att införa möjlighet till direktsanktioner. Ett förslag kan vara att använda samma system som vid p-böter. Tillämpas inte systematiskt arbetsmiljöarbete (kopplat till föreskrifter) utfärdas en bot. På så vis ges utökade möjligheter till omedelbar sanktionsrätt. Tyvärr vet vi att alltför många arbetsplatser (framför allt små) fortfarande har en undermålig arbetsmiljö. har inte resurser att nå alla, varför risken att missa många av de sämsta arbetsplatserna är stor. Skyddsombuden har en viktig funktion i det förebyggande arbetet och det bästa vore om de kunde slå larm tidigt om dåliga miljöer. Tyvärr är det så att det ofta saknas en fungerande skyddsorganisation på små arbetsplatser. De regionala skyddsombuden kan här komma att ha en framträdande roll om de får större befogenheter på arbetsplatserna Första steget är att se till att de regionala skyddsombuden ges tillträde till arbetsplatser även till dem som har skyddskommittéer. Det andra är att regionala skyddsombud bör ha tillträde till de arbetsplatser som saknar fackliga medlemmar. På arbetsplatser där anslutningsgraden till facket är låg eller obefintlig är arbetskraften oftast som skörast och mest utsatt. Här ifrågasätts inte chefen och här är de anställda rättslösa om de blir illa behandlade eftersom de saknar fackligt stöd. Kravet gentemot arbetsgivaren att garantera god arbetsmiljö blir därmed också mindre. Det är därför viktigt att de regionala skyddsombuden ges möjlighet att även besöka dessa arbetsplatser.
mot · GU02A306 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transpersoners rätt till skydd på arbetsmarknaden. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Alla människor har lika värde och ska bemötas med respekt. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats där alla har samma rätt och samma värde. Transpersoners rätt till skydd Transpersoner har ett svagt rättsligt skydd. har transsexuella, enligt uppgift från (JämO), skydd i arbetslivet mot diskriminering. Anledningen till det är att transsexualism handlar om könsidentitet och därmed faller det under JämO:s ansvarsområde. Övriga transpersoner faller däremot utanför diskrimineringsskyddet då de ej har eller vill ha ett nytt juridiskt kön. Vi vill framhålla att sexuell läggning och könsidentitet i sig är olika begrepp. Inte desto mindre anser vi att begreppen är närliggande och att det görs sammanblandningar mellan dem. Ett sätt att motverka denna sammanblandning, och att verka i enlighet med vår inställning, är att införliva transpersoner i diskrimineringslagstiftningen. Vi förutsätter att denna fråga kommer att beredas av regeringen med utgångspunkt från det förslag som lämnade så att frågan om diskrimineringsskydd för samtliga inom gruppen transpersoner blir verklighet.
mot · GU02A307 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ta bort undantagen i lagen om anställningsskydd vid arbetsplatser med mindre än tio anställda. har arbetsgivaren rätt att göra undantag för två anställda när det uppstår arbetsbrist och arbetsstyrkan ska minskas i företag med mindre än tio anställda. Den här regeln slår mycket orättvist och det är inte möjligt att på något sätt förhandla eller på annat sätt överpröva arbetsgivarens beslut. Det har visat sig att föräldrar i barnfamiljer, framför allt yngre kvinnor, drabbas mycket hårt av de här reglerna. Vi behöver värna om barnfamiljerna och skapa den trygghet de behöver för att de ska våga skaffa fler barn så att vårt samhälle kan fortsätta att utvecklas. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för små företag tas bort.
mot · GU02A308 · 2006-10-31 00:00:00 — Handlingsplaner mot diskriminering hos alla myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en förordning som ställer krav på handlingsplaner mot diskriminering hos alla myndigheter, inklusive diskrimineringskontroller för kvalitetsutveckling. Alla partier säger att staten ska vara en förebild som arbetsgivare i förhållande till mångfald oavsett om det hänger ihop med kön, etnicitet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning. I varje fall angående den etniska mångfalden verkar inte statliga myndigheter ha lyckats speciellt bra. Statliga myndigheter har länge haft i uppdrag att utveckla mångfaldsplaner. Många har fortfarande inga planer. Dessutom är det många som inte vet vad planerna är till för. Därmed bör det klargöras att alla myndigheter ska utveckla handlingsplaner mot diskriminering. Vi ställer oss positiva till inriktningen i förslaget Det blågula : strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Planerna ska baseras på myndigheternas analyser av diskriminerande strukturer i sina egna verksamheter och vad som kan göras för att motverka diskriminering. Dessa planer ska gälla myndighetens externa och interna arbete. Arbetet med planerna bör inkludera ett krav på att flera nyckelmyndigheter ska genomföra diskrimineringskontroller (tillämpning av situationstestning) på sina verksamheter. Det är ett sätt att kontrollera kvaliteten i dessa handlingsplaner. Som en extra vägledning bör regeringen understryka för ledningen i myndigheter att det är de som är ansvariga för att se till att man motverkar diskriminering och främjar jämlikhet på myndigheten, och att arbetet som utförs i detta avseende kommer att vara en av faktorerna som kan påverka chefens framtida löneutveckling samt fortsatta anställning som chef. Dessa planer bör till slut bidra till att de statliga myndigheterna blir den förebild som alla pratar om.
mot · GU02A310 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt jämställdhetscentrum. I finns ett jämställdhetscentrum för pedagoger i länet. Det arbetet tog sin utgångspunkt i det arbete som skett i ett tidigare nätverk för förskolor som arbetat genusmedvetet. Under de år som gått har Jämrum, förutom arbete i , fått alltfler förfrågningar från övriga landet och också medverkat tillsammans med Myndigheten för skolutveckling vid utbildningar för skolledare, tjänstemän och politiker. Jämrum gör också , tillsammans med MSU, en sammanställning över vad de tidigare utbildade genuspedagogerna gör . Delegationen för jämställdhet i förskolan har också inhämtat synpunkter från Jämrum i sitt arbete. Nationella uppdrag har varit att ta fram en metodhandbok tillsammans med Sida och Globala skolan. De erfarenheter som Jämrum har gör att man bör se över möjligheten att det bör få status av ett nationellt jämställdhetscentrum för pedagoger och ledare i förskola och skola med placering i .
mot · GU02A311 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagshälsovården blir ett obligatorium. För att uppnå det goda arbetet behövs en helhetssyn över arbetsförhållandena. Det kan handla om arbetsorganisation, medbestämmande på arbetsplatsen, utbildningsmöjligheter och god arbetsmiljö. har vi alltför höga ohälsotal och accelererande förtidspensioneringar/sjukbidrag i vårt land. Orsakerna till ohälsotalen varierar. För många handlar det om att sjukskrivningen är relaterad till den fysiska eller psykiska arbetsmiljön på jobbet. finns det brister inom arbetslivet när det gäller kompetens och en ovilja att anpassa arbetet efter människors enskilda förutsättningar och ålder. För att vi skall kunna motverka att människor far illa på sina jobb och för att vi skall kunna skapa arbetsplatser som kännetecknas av det goda arbetet har företagshälsovården en viktig roll. Företagshälsovården är en strategisk resurs i strävan att nå bra arbetsmiljöer. Fast det räcker inte. Företagshälsovården måste vara ett samhälleligt hjälpmedel i arbetet mot ohälsan, och i ett längre perspektiv i arbetet med att öka sysselsättningen och därmed förutsättningen för en fortsatt god välfärd. För att säkerställa att alla anställda får tillgång till nödvändig företagshälsovård bör den bli obligatorisk.
mot · GU02A312 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska i huvudsak garantera försörjning till arbetslösa det inte går att få en anställning. Den innehåller regler för vilken tid som är överhoppningsbar, dvs. när försäkringen vilar för att andra ersättningar utgår till den försäkrade. Det kan handla om militärtjänstgöring, studier, intagna i kriminalvården, vård av barn eller adoptivbarn. Däremot gäller den inte för den person som tillfälligt går in och hjälper utsatta barn som placerar och ställer upp som familjehemsförälder. Detta är en brist i regelsystemet och bör rättas till. Uppdraget som familjehemsförälder är stort och vällovligt och bör därför värderas därefter och inte motarbetas av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Därför bör den tid då man tar emot familjehemsplacerade barn tolkas som överhoppningsbar tid i försäkringen.
mot · GU02A313 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till individer vid strukturomvandling. Hållbara jobb kan inte skapas utan konkurrenskraftiga företag. Arbetsmarknadens parter blev överens om att industriföretag inte kan fortleva utan utveckling och rationaliseringar. Det bekräftades först av rationaliseringsavtalet 1938 och genom industriavtalet. Förhållningssättet i avtalen kan beskrivas såsom att strävan efter livskraftiga företag är det viktiga, inte att till varje pris behålla jobben. För att det förhållningssättet ska vara möjligt krävs att de som drabbas av uppsägningar erbjuds andra möjligheter på arbetsmarknaden. Ett skyddsnät och en arbetsmarknadspolitik där samhället tillsammans med näringslivet tar ett gemensamt ansvar för att de som drabbas av strukturomvandlingar ges reella möjligheter att gå vidare till andra verksamheter med framtidsutsikter. På så vis kan förändringar innebära mer av möjligheter än hot som påverkar både processen och resultatet. Parterna på arbetsmarknaden har tecknat ett omställningsavtal för att underlätta den enskildes omställning. Önskvärt är att samhällets insatser bör samordnas med parterna för att förstärka och stödja en bra och fungerande omställningsprocess. Detta kan ske t.ex. genom tidigare insatser från arbetsförmedling eller utbildningsanordnare.
mot · GU02A315 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagshälsovård. har vi en ohälsosituation som är helt oacceptabel. Arbetsmiljöer av dålig kvalitet är en stor anledning till den situation vi kan se . Många människor lider på sitt jobb på grund av de brister som finns i arbetsmiljön på arbetsplatsen. Flera undersökningar har konstaterat att orsaken till den stora sjukfrånvaron ofta har sin grund i förhållandena på arbetsplatsen, detta gäller särskilt på LO-området. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom . För att förändra den här situationen krävs en rad olika åtgärder; det finns inga enkla lösningar. En av de största möjligheterna vi har för att vända ohälsoutvecklingen är företagshälsovården. Den är en oerhört viktig resurs både i det rehabiliterande och i det förebyggande arbetet med ohälsa på arbetsplatserna. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta kan återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att den anställde inte utsätts för ohälsa och olycksfall. Arbetsgivaren ska ansvara för att företagshälsovård finns tillgänglig med tanke på de behov som finns på arbetsplatsen. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Det är hög tid att ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda.
mot · GU02A316 · 2006-10-27 00:00:00 — Stängselgrupper som arbetsmarknadspolitisk åtgärd tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stängselgrupper som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Flera områden i vårt land har problem med att rovdjur på många sätt begränsar människors livsföring. Det handlar både om yrkesverksamhet och fritidsverksamhet. Djurägare kan ha stora problem med rovdjur som attackerar deras tamboskap och fritidslivet ute i naturen kan ibland försvåras eller helt förhindras av rovdjurens närvaro. Det är nödvändigt med en politik som värnar både människornas och rovdjurens rätt att finnas till. Åtgärderna som krävs för att lyckas med detta är många. Men en viktig del i arbetet är de förebyggande åtgärderna för att förhindra rovdjursangrepp. En sådan förebyggande åtgärd är så kallade rovdjursstängsel. finns det möjlighet att sätta upp stängsel av den här typen. Men det bygger på att mark/djurägaren själv sätter upp stängslen. Problemet med rovdjurstängsel är dock att det krävs ganska stora insatser för att de skall kunna sättas upp och underhållas. Ofta är det stora områden det rör sig om och marken kan vara kraftigt kuperad vilket gör att det blir svårt att installera stängslen. Sen måste de kontinuerligt underhållas för att vara funktionsdugliga. Det är svårt för en enskild mark/djurägare att klara av dessa uppgifter, både ekonomiskt men också tidsmässigt. Därför bör man se över om inte ett slags stängselgrupp kan inrättas. Funktionen för denna grupp skulle vara att åka omkring i landet och hjälpa utsatta områden med stängsling. Stängselgrupper har stora möjligheter att bli en mycket positiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd. De områden som är i behov av stängselgrupper har ofta problem med stor arbetslöshet. Genom att göra stängselgrupperna till en del av, eller någonting som liknar, Gröna jobb-projektet som görs i samarbete mellan och kan man på ett bra sätt kombinera både förebyggande insatser för rovdjurproblematik och effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För att hela ska ha möjlighet att leva är statliga stöd för den här typen av förebyggande åtgärder en nödvändighet dels för att de ger möjlighet till ett drägligt liv även i rovdjurstäta områden, dels för att de som arbetsmarknadspolitisk åtgärd kan hjälpa till att minska arbetslösheten i områden, framför allt i glesbygd, med hög arbetslöshet.