ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N214 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens insatser för att turistnäringen ska öka. är ett fantastiskt land. Vårt land innehåller det mesta av natur- och kulturupplevelser. Dessutom finns en väl utbyggd infrastruktur som gör att människor kan ta del av dem. Turismens betydelse ökar, både som tillväxtskapande faktor och som motor för sysselsättning och utveckling i övrigt, framför allt på orter där de traditionella näringsgrenarna sviktar. I har vi länge haft goda målsättningar och program för hur turismen ska fortsätta utvecklas. Tyvärr finns det tecken som tyder på att våra turistsatsningar inte genererar så många besök som det finns potential för. Staten och turistnäringen samarbetar kring turistfrågor. Ett resultat är det s.k. Framtidsprogrammet som identifierar tre affärsområden och fem utvecklingsområden. De tre affärsområdena är: Affärsresande, med fokus på mötesindustrin som ska växa med i genomsnitt och nå en total omsättning på . Evenemang, med fokus på stora och internationella evenemang som ska växa och nå en total omsättning på . Privatresande, med fokus på kommersiella produkter och varumärken som ska växa i takt med bruttonationalproduktens utveckling, uppskattad till , och nå en total omsättning på . För att nå dessa högt satta mål krävs en kraftsamling av resurser som står till förfogande vad gäller både marknadsföringsinsatser och organisation. I samband med turismproposition och efterföljande riksdagsbehandling gjordes justeringar i organisationen av statens del av den svenska turismen. Detta var ett bra första steg, men det måste följas av fler. Det finns , framför allt regionalt och lokalt, en i många stycken oklar organisation och ansvarsfördelning mellan olika intressenter. Det gäller både sådana som vill utveckla turismen och andra med turistintressena konkurrerande verksamheter eller kontrollerande myndigheter. Detta kan i värsta fall leda till att turistprojekt går om intet eller att olika svenska turistmål konkurrerar med varandra medan turisterna åker någon annanstans. För att näringen ska kunna utvecklas krävs att kunskapen om och förståelsen för turismen som näring och tillväxtmotor ökar i samhället. Det krävs också att de statliga organen som har att verkställa politiken på turistområdet på ett mer aktivt sätt än prioriterar helhetslösningar och samverkan mellan olika intressenter. I det arbetet ingår även att faktiskt kunna värdera besöksnäringens verksamheter utifrån deras attraktionskraft för besökarna, inte utifrån andra hänsyn. Då kan också insatserna prioriteras bättre. Den statliga insatsen i turistnäringen får inte bara bli en regionalpolitisk åtgärd eller ett fördelningspolitiskt system där rättvisa mellan olika intressen i sig blir ett mål. Genom att kraftsamla organisatoriskt och marknadsföringsmässigt kan vi utveckla den svenska turistnäringen och nå de av framtidsprogrammet uppsatta målen. Men då krävs det att den nya regeringen tar vid och bygger vidare på den tidigare regeringens arbete för en bättre samordning av marknadsföringen av det har att erbjuda samt verkar för en bättre samverkan mellan parterna i turistbranschen.
mot · GU02N215 · 2006-10-24 00:00:00 — Jämställdhet vid ändrade ägarformer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsaspekten vid ändrade drifts- och ägarformer i offentlig verksamhet. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livets alla områden. För att uppnå detta mål krävs en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i alla sammanhang. Stat, kommuner och landsting måste ta ett extra ansvar genom att föregå med gott exempel. Det borde vara självklart eftersom det är politiskt styrda organisationer. Men när verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras tappas jämställdhetsperspektivet bort. Vad som sker är i de flesta fall att beslut och verksamhet flyttas till ett manligt dominerat ägar- och ledarskap från församlingar som är betydligt mer jämställda. Denna förflyttning till männens slutna rum sker utan någon analys av jämställdhetsaspekten eller krav på att entreprenören eller den nye ägaren ska leva upp till kraven på en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Innan offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad, bolagiseras eller privatiseras måste därför en analys av jämställdhetsaspekten göras och krav ställas på dem som övertar verksamheten. Om man gör bedömningen att kraven på en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inte kommer att tillgodoses bör en förändring av drifts- eller ägarformer inte ske.
mot · GU02N216 · 2006-10-23 00:00:00 — Svenska företags etik utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenska företags moraliska ansvar utomlands. Det är viktigt att vi som medborgare i kontakter med andra länder agerar på ett sätt som är moraliskt riktigt. Lika viktigt som det är för den enskilda personen måste det vara även för ett företag. Den har tagit ett initiativ, Globalt Ansvar, för att förmedla hjälp och råd samt för att visa upp goda exempel på multinationella företag som visar en god policy inom hela sin verksamhet. Det gäller såväl ägare som företagsledning och anställda. Det finns även internationella regelverk som berör arbetet med mänskliga rättigheter, miljö, arbetslivsfrågor och arbete mot korruption. Det som behöver lyftas upp tydligare är hur svenskar som arbetar för svenska företag utomlands agerar. Svenska företag som även agerar på andra marknader än den svenska måste kunna visa upp att man har regler för att anställda på besök utomlands eller utlandsanställda inte ska utnyttja barnarbetare eller prostituerade. Svenska företag måste i praktisk handling visa att man respekterar mänskliga rättigheter, även om det landet man agerar i inte aktivt arbetar mot barnarbete eller prostitution. Flera företag har gått före och antagit uppförandekoder när det gäller skadligt barnarbete. Näringslivet har däremot inte tagit samma ansvar när det gäller prostitutionen. Det är beklagligt att näringslivet inte tar det ansvaret. Det är angeläget att , som organisation och som företrädare för företagare, starkt agerar både centralt och lokalt för att företagsanställda ska uppträda på ett sätt som är förenligt med våra svenska värderingar om mänskliga rättigheter. Också det lokala näringslivet i som har affärsförbindelser i andra länder måste ta sin del av ansvaret. Det är angeläget att regeringen i kontakter med näringslivets företrädare har en dialog om den här frågan.
mot · GU02N217 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av stödet till lanthandeln. Det finns ett nationellt stöd till lanthandeln, benämnt Stöd till kommersiell service. Men har, trots ökat stöd, ett stort antal orter både i mitt hemlän och i övriga landet mist sin sista butik . Många butiker har en så låg omsättning att det enligt branschens egna bedömningar är svårt att på klara verksamheten. Det man nu kan befara är att stödet till lanthandeln inte leder till det som avses, att ge service till människor i bygder där köpkraften inte räcker för en lanthandel. Stödet i sin nuvarande form bör därför avvecklas och grundproblemet hanteras på ett mer långsiktigt sätt. Bland annat är det angeläget att diskutera lanthandelns framtid mot bakgrund av den kraftigt ökande etableringen av köpcentrum med s.k. lågprisbutiker. Vilken roll ska lanthandeln ha i det sammanhanget? Vilka överväganden ska kommunerna göra när de tar ställning till nya etableringar av köpcentrum? Regeringen bör ta initiativ till en översyn av det långsiktiga stödet till lanthandeln.
mot · GU02N221 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet för vattenburen bostadsuppvärmning även ska omfatta miljövänlig vedeldning. Det finns statliga stimulanser för att av miljö- och energiskäl övergå från olja och el i bostäder till vattenburna förnybara uppvärmningsalternativ. Skogsenergin är här i hög grad aktuell. I första hand växer nu användningen av träpelletsar, ett mycket bra uppvärmningsalternativ som alltfler satsar på och som kommer att stå för de stora energivolymerna. Det är dock mycket anmärkningsvärt att storebror staten lägger sin tunga hand på den enskildes axel och föreskriver att pannan ska matas med träpelletsar och inte med vedträn. För modern miljövänlig vedeldning, som inte kräver transporter i båda riktningar och ingen pelleteringsprocess, erhålles märkligt nog inget stöd. Regelverket som styr detta stadgar nämligen att pannan måste matas kontinuerligt, vilket ger konverteringsstödet noll till en nyinsatt modern miljövänlig vedpanna med ackumulatortankar som matas med ved . Detta kan på t.ex. landsbygden vara ett intressant alternativ, där man tar vara på närbelägna vedresurser och känner stor trygghet i en förnybar och miljövänlig lokal uppvärmning av sin bostad. Det är upprörande att staten diskriminerar den miljövänliga vedeldningen på detta sätt, vilket med fog kan upplevas som ett diktat ifrån ett uppifrån beläget storstadsperspektiv. Man vill tvinga den enskilde var denne än bor att handla industriprocessad ved för att förhindra användningen av en mindre förädlad lokal råvara. Regeringen bör därför likställa modern vedeldning med träpelletsar vad gäller investeringsstödet. Per Åsling (c)
mot · GU02N222 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fortsatt tryggad finansiering av . (Clean ) är ett internationellt forskningsprojekt om förgasning av biobränslen som leds av i . Arton forskningsinstitutioner och industriföretag från åtta EU-länder deltar i projektet vars syfte är att utveckla metoder och teknik för tillverkning av syntesgas från biomassa som kan användas för produktion av fordonsbränsle. Projektet startade och kommer enligt planen att pågå . är ett flaggskepp i forskningen som syftar till att fullfölja EU:s direktiv om att biodrivmedel ska svara för 5,av transportbehovet 2010. I finns den anläggning för förgasning av biobränslen som har en mycket central roll i Chrisgas. EU stöder projektet med och den svenska med . De pengarna har räckt till inköp av anläggningen, viss ombyggnad och ungefär drift av forskningsprojektet, som är planerat till . Det kommer att behövas ytterligare för att man ska klara finansieringen av projektet och för att göra klart anläggningen och börja tillverka syntesgas enligt planen. har ärendet på sitt bord. Processen som tas fram genom projektet är unikt. Syntesgastillverkning från kol och naturgas är kända processer . producerar hälften av sitt bränsle på det viset, och i bygger man stora anläggningar för att förgasa kol. Dock är det ingen som har gjort det från biomassa. går ut på att få stabila förhållanden i processen. Målsättningen är att anläggningen ska vara en plattform för fortsatt forskning tillsammans med högskolan i även efter det att projektet är slut och vara lokomotivet för en fortsatt bred forskning inom framtidens energikällor. För att fortsätta med projektet för att forska på gröna bränslen och grön energi är detta internationella forskningsprojekt värdefullt. Att framställa syntesgas ur biobränslen är en av framtidens exportmöjligheter och ett led i den omställning som regeringen vill se inom energiområdet. och framgent en fortsatt forskning på anläggningen i är viktigt både för näringslivet och för kommunen men också ur en nationell och europeisk synvinkel för att ställa om till ett hållbart energisystem. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02N224 · 2006-10-26 00:00:00 — Statliga företags medlemskap i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga företags medlemskap i . Många av statens bolag är medlemmar i . Det är en på flera sätt sluten organisation. Så till exempel har man som policy att inte uppge vilka som är medlemmar. Det är i varje fall det besked jag har fått när jag har kontaktat i . Det är en avvikande policy i det svenska samhälle som präglas av öppenhet. fungerar även som aktiv deltagare i samhällsdebatten och som lobbyorganisation. Det är naturligtvis helt i sin ordning. Men det komplicerar de statliga företagens medlemskap i organisationen. En annan omständighet som komplicerar medlemskapet är att statliga företag ska vara föredömen när det gäller exempelvis arbetslivets villkor, jämställdhet och hälsa. Det är områden som inte prioriteras av . har givetvis också statliga företag ett behov och ett intresse av att organisera sig i någon form av arbetsgivarorganisation. Regeringen bör överväga om medlemskapet i står i överensstämmelse med den policy som bör gälla för statliga företag. Regeringen bör också överväga om statliga företags behov av medlemskap i en arbetsgivarorganisation kan tillgodoses på något annat sätt än att vara medlemmar i .
mot · GU02N225 · 2006-10-17 00:00:00 — Pornografi på hotell och konferensanläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att få bort pornografi i tv-utbudet på hotell och konferensanläggningar. Åtskilliga kommuner och landsting har infört regler om att enbart anlita pornografifria hotell och konferensanläggningar. Riksdag och regering bör införa samma regler vid t.ex. upphandling av resebyråtjänster. Den här frågan har fått ökad uppmärksamhet och börjar också få gehör hos hotell och konferensanläggningar. Men arbetet måste fortsätta. Ett sätt är en dialog mellan stat, kommuner och landsting, näringsliv och den fackliga rörelsen liksom med företrädare för hotell och konferensanläggningar. Riksdag och regering bör vara pådrivande i detta arbete.
mot · GU02N226 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Många kommuner balanserar sina utvecklingsplaner via EU:s strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för att godkännas medfinansieras med s.k. svensk finansiering. I har vi en regel som gör det omöjligt att använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalas utan undantag ut i efterskott mot specificerad redovisning. kommuner är ofta medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling av småföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annat slag. För en kommun kan denna medfinansiering innebära en stor likviditetsförsämring. En kommun med tillväxt kanske inte påverkas så mycket av att i förskott betala ut dessa pengar, men för utflyttningskommuner är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessa kommuner som projekten behövs bäst. Behoven är alltså stora, men de ekonomiska förutsättningarna från kommunens sida är begränsade. Det leder i sin tur till att goda projekt inte kan förverkligas. Detsamma gäller projekt som frivilliga föreningar startar och som medfinansieras av EU-medel. Även dessa har stora svårigheter att ligga ute med pengar till efter det att projektet är genomfört. Vi utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras.
mot · GU02N227 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödområdesindelning. Stödområdesindelningen är en viktig näringspolitisk fråga för många av våra kommuner. I vilket stödområde kommunerna hamnar beror på deras behov av stödinsatser. Detta kan ses som godtyckligt bedömt eftersom kommuner med liknande förutsättningar hamnar i olika stödområdeskategorier. När ett företag väljer etableringsort väljer det den ort där de bästa förutsättningarna råder, och då spelar stödområdsindelningen ofta en avgörande roll. och kommuner är belägna intill varandra. är en kommun som drabbats hårt av regementsnedläggningar, befolkningsminskning, arbetslöshet osv. och är därmed med all rätt inplacerad i stödområde 2A. Men samma problem med befolkningsminskning, arbetslöshet, osv. råder i , eftersom arbetsmarknaden till viss del är gemensam. Trots detta är ändå inplacerad i stödområde 2 B. Problemen är desamma i de både kommunerna, och därför är det rimligt att uppgraderas till stödområde 2 A. Regeringen bör därför se över möjligheterna att dela in kommuner med i stort sett liknande förutsättningar i samma stödområde.
mot · GU02N228 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avregleringar. avreglerades tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna i olika grad, främst till följd av den tekniska utvecklingen, EU-medlemskapet och växande internationalisering. Avregleringarna och större konkurrens har lett till en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av marknaderna, men inom vissa områden har de inneburit stora försämringar för konsumenterna. De enda tjänster som påtagligt blivit billigare är inom telefoni, vilket till största delen har sin förklaring i teknikutvecklingen. har tjänsterna och antalet operatörer vuxit explosionsartat, vilket har lett till att det är i det närmaste omöjligt för kunderna att kunna jämföra priser och tjänster mellan bolagen. Inom elmarknaden har konkurrensen ökat betydligt, men det har inte inneburit större kundnytta. Tvärtom har priserna stigit kraftigt och även här har konsumenterna svårt att göra prisjämförelser på grund av olika bindningstider, fasta och rörliga priser och andra omständigheter. Det statligt ägda borde gå i spetsen för prispress och ökat konsumentstöd. För verksamheter som flyg, järnväg och post har priserna stigit mer än den allmänna prisutvecklingen. Även andra försämringar, t.ex. utglesning av tidtabeller och nedläggning av postkontor, är resultat av avregleringarna. Detta är särskilt tydligt inom glest befolkade delar av landet. Ökad valfrihet genom konkurrensutsättning är en illusion, då man är hänvisad till en operatör och dennes prissättning. När det gäller flyget är situationen problematisk. Mindre orter i har dåliga kommunikationer och biljettpriserna är höga. Möjligheterna att resa mellan olika orter inom regionen har i det närmaste upphört. De större städerna har två eller ännu fler operatörer på marknaden, men det betyder inte att kommunikationerna är bra. Alla väljer att flyga i högtrafik morgon, middag och kväll. I stället för att ha fler avgångar har man få avgångar men kan välja mellan olika bolag, vilket inte fyller resenärernas behov. Det är varken möjligt eller önskvärt att återgå till ett reglerat system. Därför är det angeläget att noga analysera vilka effekter regeländringarna har haft för enskilda och för företag i landets glest bebyggda delar.
mot · GU02N229 · 2006-10-26 00:00:00 — i två separata koncerner tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att dela upp statliga i två separata koncerner. har kontroll över en majoritet av energiproduktionen i . Det är energiproduktion som har sitt ursprung i våra svenska naturtillgångar. På grund av denna kontroll av billig energi är det möjligt för att pressa sina elförsäljningspriser under priset på den nordiska elbörsen . I praktiken används alltså vinsterna från den energiproducerande verksamheten till att subventionera försäljningen av el. Vid en första anblick kan det verka positivt att pressar priserna på elmarknaden där prisnivån ligger högt. Men på är det allvarligt och destruktivt att ett statligt bolag snedvrider konkurrensen på elmarknaden. Denna snedvridning försvårar situationen för mindre aktörer som därmed riskerar att slås ut. För att skapa sundare konkurrens på elmarknaden bör staten därför se över möjligheterna att dela upp i två koncerner, en för produktion och en för övrig verksamhet inklusive elhandel. En sådan uppdelning innebär att tvingas att konkurrera på samma villkor som övriga aktörer på elhandelsmarknaden. bör därför uppmana regeringen att se över möjligheterna att dela verksamhet i två separata koncerner.
mot · GU02N230 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförenklingar för det svenska nyföretagandet i syfte att skapa positiva incitament för entreprenörer och innovatörer i . Det svenska nyföretagandet går kräftgång och ökar inte i nödvändig omfattning. Svenska folkets förmåga och lust att skapa något, ofta ur ingenting, är förhoppningsvis obruten, men administrativa hinder och brist på positiva incitament har lagt en mörk skugga över denna ödesfråga för framtid. I har den entreprenöriella aktiviteten minskat kraftigt. är inte ensamt om denna minskning men tillhör de länder där minskningen varit tydligast. Nyföretagandet minskar inte minst i traditionellt starka företagarbygder. krävs krafttag för att åstadkomma rimliga villkor för nyföretagande. Regeringen har tidigare genom aviserat borttagande och förenkling av regler. Det praktiska resultatet är mycket nedslående. Regeringen har genom en av sina företrädare utlovat att det ska bli enklare, viktigare och roligare att vara småföretagare. ökar antalet regler som berör företagandet snabbare än andra regler, och kostnaderna för småföretagen att hantera myndighetskontakter och olika former av redovisning har ökat snabbt. Enligt en undersökning som Statskontoret publicerade 1999 finns det 75 myndigheter som samlar in uppgifter från företag där man använder 1150 olika blankettyper. Enligt en rapport från ger svenska företag myndigheterna låga betyg när det gäller att samråda. I en internationell jämförelse ligger nära bottenläget. Enligt en undersökning som gjorde är kostnaderna för att administrera regelverket inom skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena betydande: per anställd och år för företag med 119 anställda. och anställd för företag med 50500 anställda. Färskare undersökningar pekar på att den administrativa bördan för företagen kostar och den beräknade totala samhällsekonomiska kostnaden är häpnadsväckande . krävs praktiska förslag som förenklar regelsystem och skapar positiva incitament för de människor som vi alla är så beroende av, entreprenörer och innovatörer som ofta skapar något ur intet. Det krävs konkreta förslag snarare än vidlyftiga utfästelser för att stimulera och lyfta den kreativitet som vi i grunden har så mycket av i .
mot · GU02N231 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av befogenheter. Offentligt ägande riskerar att snedvrida konkurrensen till förfång för privata företag. Erfarenheten visar att många offentligt ägda företag agerar på en marknad där det finns fungerande privata företag. Statens och kommunernas roller måste renodlas för att skapa förutsättningar för fler livskraftiga företag, något som så innerligt väl behöver. har uppvisat ett antal privata karteller, vilka måste bekämpas med kraft. Prissamarbeten har avslöjats mellan bensinbolag och asfaltläggare.
mot · GU02N232 · 2006-10-26 00:00:00 — Konkurrens genom småskalig elproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad konkurrens på elmarknaden genom småskalig elproduktion. Miljövänliga tekniker för elframställning skapar inte bara ett hälsosamt samhälle som vi med varm hand kan lämna över till kommande generationer utan ger också arbetstillfällen . Det finns en stor oförbrukad potential inom elproduktionen när vi går över till miljövänliga och långsiktigt hållbara energiformer. Vindkraften är ett av flera goda alternativ men det finns flera t.ex. småskalig vattenkraft och vågkraft. Den senare är under stark utveckling. Från den enskilde individens synvinkel är det angeläget att man inte bara ska kunna köpa el utan också leverera och sälja el till det gemensamma nätet. Detta är särskilt viktigt för dem som vill utveckla ny, småskalig elproduktion. Vi menar med detta att det vore lämpligt att öppna upp det krångliga regelsystem som finns så att det blir möjligt för småföretagare, enskilda hushåll, och/eller ekonomiska föreningar att både köpa och sälja el på ett enkelt sätt. Detta skulle kunna bli ett bra verktyg som har potential att bryta upp dagens monopolliknande system och pressa elpriserna samt göra mindre sårbart.