mot · GU02C360 · 2006-10-31 00:00:00 — En hållbar, solidarisk och grön bostadspolitik Solidariska principer för en grön bostadspolitik4 Folkhälsa, jämlikhet och jämställdhet5 Ett bristfälligt bostadspolitiskt systemskifte7 Kooperativ hyresrätt, kollektivhus och boinflytande8 Skattebefrielse av egen arbetsinsats9 Jämställdhet, barn och trygghet13 Mindre städer och glesbygd14 Mobilmaster, lågstrålande zoner och elallergi16 Boende en ovillkorlig rättighet17 Att flytta hemifrån, studera och bilda familj18 begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder som stimulerar nya upplåtelseformer för kollektivhus och kooperativa hyresrätter. begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder som ökar de boendes inflytande över sin bomiljö. begär att regeringen lägger fram förslag för skattebefrielse av boendes egna arbetsinsatser för att höja kvaliteten i boendet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förändrad bygglagstiftning enligt vad i motionen föreslås om energiaktiva tak. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vart fjärde tak bör ha solfångare . begär att regeringen lägger fram förslag till en reform som syftar till att avgifter för driftskostnader utformas så att den fasta kostnaden för kunden minskar på den rörligas bekostnad.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av gällande regler med målet att hushållens källsortering underlättas och stimuleras samt att urinseparering stimuleras vid nybyggnation och renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det vid nybyggnation ska ställas krav på att bostäder är tillgänglighetsanpassade. begär att regeringen lägger fram förslag för att undanröja de hinder som finns för att starta äldrekooperativ samt att kommunerna uppmuntras att ingå borgensansvar när äldrekooperativ bildas.3 begär att regeringen återkommer med förslag till hur jämställdhets- och barnperspektiv ska integreras vid bostadsplaneringen. begär att regeringen återkommer med förslag till utformning av ett system för samverkan för att erbjuda våldsutsatta skyddat boende på annan ort.3 begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringar och andra åtgärder som effektivt motverkar olaglig handel med bostadskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för privatpersoner att skattefritt hyra ut del av egen bostad.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda modeller för kommunala fastighetsavgifter för icke permanentboende för finansiering av lokala samhällsbyggnadskostnader.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behålla det regionalt förhöjda grundavdraget.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att planera för minskat buller i bostadsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att etablering av externhandel alltid ska föregås av en miljökonsekvensbeskrivning och en tillståndsprövning enligt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldigheten att redovisa kompensatoriska åtgärder när etablering av externa köpcentrum ska lagstiftas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett tillfälligt stopp för etablering av externa köpcentrum i väntan på skärpta regler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för bostadsanpassningsbidrag bör ändras så att bidrag för elsanering blir möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygglovsplikt måste införas för antenner för basstationer för mobiltelefoni. begär att regeringen återkommer med förslag till hur lagstiftningen bör ändras så att det blir möjligt för kommuner att införa s.k. lågstrålande zoner. begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringar som gör att bostadsområden måste omfatta mer än en upplåtelseform. begär att regeringen återkommer med en rättighetslagstiftning som garanterar alla i ett boende.3 begär att regeringen återkommer med förslag till ändringar i socialtjänstlagen vad avser obligatoriska åtgärder när vräkning eller bostadslöshet av andra orsaker hotar barnfamiljer.3 begär att regeringen återkommer med förslag till lag om inrättande av bostadsförmedlingar för hemlösa.3 begär att regeringen återkommer med förslag till hur antalet kollektivbostäder kan ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid fördelning av högskoleplatser vid högskolor och universitet hänsyn även ska tas till utbudet av bostäder för de studerande.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten för studenter med barn och/eller funktionshinder till anpassat boende. begär att regeringen återkommer med förslag till hur fastighetsskatten ska utformas för att gynna investeringar i hållbar teknik och minskad miljöpåverkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen för strandskydd bör skärpas samt att möjligheten till dispenser bör stramas upp.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vissa geografiska områden helt ska undantas från möjligheten till dispens från strandskydd.6 1 Yrkandena 3, 13, 14 och 30 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 6 hänvisat till NU. 3 Yrkandena 9, 11 och 2426 hänvisade till SoU. 4 Yrkande 15 hänvisat till FiU. 5 Yrkande 28 hänvisat till UbU. 6 Yrkandena 31 och 32 hänvisade till MJU. Rätten till bostad är stadgad såväl i FN:s konventioner som i svensk grundlag och är en självklar del av våra liv. Boende lyfts fram som en social rättighet både i FN-deklarationen (artikel 25) och i regeringsformen 1 kap. 2 § första stycket. har fastställt ett bostadspolitiskt mål om att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar (2002/03:BoU1). Detta är ett beslut som de gröna ställer sig helt bakom. Vi är lika beroende av ett hem och en bostad som av arbete och fritid. Det är en nödvändig förutsättning för ett gott liv. Bostadspolitik berör en rad andra politikområden men vi har valt att i denna motion lyfta fram några grundbultar för en grön bostadspolitik, med exempel och förslag på förbättringar av rådande situation. Det är viktigt att det byggs bostäder så att det fyller de behov som finns. Detta skall ske utan att nya grönytor tas i anspråk. vill särskilt fokusera på att bygga enklare och mindre lägenheter. Vid byggande skall särskild hänsyn givetvis tas till att bygga miljövänligt. Vi har dock valt att inte fokusera på detta i denna motion. I en tidigare rapport från de gröna, Miljö ger jobb, nr 1 2006, utvecklar vi vår syn på en hållbar bygg- och bostadssektor. har det byggts nära 120 000 nya lägenheter i och det kommer troligen att behöva byggas cirka 40 000 nya lägenheter framöver. Lika viktigt som att bygga nytt, är det dock att utnyttja och se över befintligt bestånd och bostadsstrukturen. I förhållande till de problem som avsaknaden av en bostad utgör och mångas oförmåga att klara den allt högre kostnaden för boendet, borde fokus i samhällsdebatten ligga på att upparbeta en solidarisk och ekologiskt hållbar bostadspolitik. För är det därför förvånande att diskussionen alltför ofta utgår från sektorsintressen, regionala förhållanden eller helt omvandlas till en fråga om arbetsmarknad och näringsliv i stället för att ses i ett helhetsperspektiv. Solidariska principer för en grön bostadspolitik Utgångspunkten för vår bostadspolitik är givetvis vår ideologiska hemvist som baseras på tre solidariska principer. Dessa är solidaritet med djur, natur och de ekologiska systemen, kommande generationer och världens alla människor. Solidaritet med kommande generationer och naturen innebär att allt boende och byggande av bostäder skall ingå i naturens kretslopp, exempelvis samhällets förmåga att klara energiförsörjningen samt hantera avfall och andra resurser på ett miljöriktigt sätt. Den gröna bostadspolitiken sätter individens rättigheter i centrum. Friheten för individen måste bygga på allas förmåga att upprätthålla solidariteten som ledstjärna för samhällets utveckling. Med våra möjligheter följer också ett ansvar att förvalta jordens resurser till framtida möjligheter för dem som kommer efter oss. Solidariteten med världens alla människor innebär bland annat krav på rättvis handel med varor och tjänster på den globala marknaden, att vår utveckling också bidrar till att lösa globala problem samt en socialt och ekonomiskt ansvarsfull bostadspolitik för landets samtliga invånare. Vår politik innebär att ingen får diskrimineras för sin bakgrund eller identitet. Oavsett kön, funktionshinder, ekonomisk situation, etnicitet, sexualitet, ålder eller familjesituation har alla rätt till ett värdigt boende. Detta gäller även dem som vistas här i väntan på svenskt medborgarskap. Det är särskilt viktigt att fokusera den gröna politiken på de aspekter av boendet som bidrar till att utveckla ett mer solidariskt samhälle. bör det skapas förutsättningar för att stärka individens rätt till boende, och för en mångfald i valet mellan olika bostadsformer; allt för att hitta bästa möjliga trygghet för den situation i livet som krävs. Rätten till bostad är för oss ovillkorlig. Det skall inte vara möjligt att bli fråntagen denna rätt. Folkhälsa, jämlikhet och jämställdhet Folkhälsoaspekten på boendet är ett perspektiv som tydligt inringar den gröna synen på boendet. Vår politik förutsätter allas lika rätt till god hälsa och rymmer såväl kretsloppstänkandet som det demokratiska deltagandet och rättvisa villkor för alla. Många problem i samhället är kopplade till boendet, direkt eller indirekt, och påverkar såväl miljö, hälsa som den sociala situationen. Det kan till exempel bero på förekomst av gifter, mögel eller buller, en upplevelse av brist på inflytande i boendemiljön eller att boendekostnaderna blir orimligt höga. När boendet inte fungerar är det svårt att få andra bitar i livet att falla på plats med jobb, studier, att flytta hemifrån och att bilda familj med mera. Vårt samhälle ger oss olika förutsättningar, men vi är också individer och har olika livssituationer och därför skall det finnas boende för olika behov och smaker, för olika krav och situationer, som vi har råd med. ser det som angeläget att motverka diskriminering och förtryckande strukturer som begränsar våra möjligheter att växa som individer. Med ett jämställdhetsperspektiv på bostadspolitiken vill vi förändra förhållanden som är orättvisa, till exempel avstånden till kommunikationer och service men också utformningen av bostadsmiljöerna. Bostadssegregationen får sitt tydligaste uttryck genom att skapa klyftor i samhället. Problem kan uppstå baserade på sociala och ekonomiska grunder och kopplat till ålder, etnicitet och klass. Segregationen kan bland annat motverkas genom en mångfald av boendeformer inom samma område. Bostadssegregation behöver inte vara ofrivillig eller problematisk, då människor söker sig till en granngemenskap med människor med liknande erfarenheter och bakgrund som de själva har. Det är när sociala och ekonomiska faktorer samverkar i en negativ spiral som problem uppstår. Ett barn har rätt att växa upp i en trygg och säker miljö. Hur ett barn växer upp präglar denna person resten av livet. En särskilt prioriterad uppgift för oss gröna är därför att skapa boendemiljöer utifrån barns behov. skall vara vägledande vid allt beslutsfattande som rör boendet. Det är oacceptabelt att barnfamiljer kan vräkas och stå utan bostad, oavsett omständigheter. Barnperspektivet måste genomsyra bostadsplaneringen vad gäller möjligheter till sociala kontakter, skolgång, grönytor, fritidsaktiviteter, trafiksäkerhet och trygghet. Vi har det senaste århundradet genomgått en radikal samhällsomvandling och bor vi främst i tätorter och städer. Med det följer en rad möjligheter men också ökade målkonflikter. En tydlig sådan är utbyggnaden av samhällen på värdefull jordbruksmark. Tydligast är detta kanske i regionen kring kommunerna i denna region vill bygga mer men omges av jordbruksmarker av högsta kvalitet, så kallad 10+. Det är jordbruksmarker som behövs , såväl för traditionella jordbruksprodukter som för framtidens energigrödor. I denna målkonflikt väljer kommuner tyvärr oftast att tillåta utbyggnad, trots den goda åkermarken. I stället bör den goda jordbruksmarken värnas och därför måste vissa utbyggnader hejdas. Exploateringen av nya områden hotar att skapa en förstoring av staden till en gräns där kostnaderna för allmänna nyttigheter som avlopp och avfallshantering, energiförsörjning, skola och barnomsorg, blir svårare och allt dyrare att hantera. En bristfällig infrastruktur och boendemiljö i förorterna kan leda till såväl bristande inflytande som ökad segregation i samhället. Byar på landsbygden är attraktiva för boende, om det finns kommunikationer och service i form av skola och dagis. Tyvärr kan det konstateras att i många glesbygdsområden, där tidigare levande orter funnits, minskar befolkningen och svårigheten att upprätthålla service blir uppenbar. Vi ser det som nödvändigt att utveckla infrastrukturen till ökad hållbarhet så att den inte medför kostnader som betalas i form av försämrad miljö och hälsa. Det gäller också boendeområden som är dåligt planerade och bräckliga från social och demokratisk synpunkt. Närhet till daghem, skola, arbetsplatser, affärer och grönområden är viktigt för lokalsamhällets sociala sammanhållning. Också trafiksystem måste ställas om och en satsning på kollektivtrafik och bättre planering av städerna är helt avgörande för att möta framtiden på ett hållbart socialt, ekologiskt och demokratiskt sätt. Ett bristfälligt bostadspolitiskt systemskifte har det skett något av ett systemskifte i bostadspolitiken. Förenklat uttryckt handlar det om att inflytandet för stat och kommun har minskat, medan inflytandet för marknaden och särskilt de större bolagen har ökat. Bidrag har omvandlats till beskattning och kommunernas instrument, planering, markanvisning och kvalitetskontroll, har försvagats. Spekulationsekonomin har satt bostadsmarknaden i ett järngrepp. Systemskiftet har inte varit entydigt negativt. Men det är en bidragande orsak till höga priser, ekologiskt belastade och utarmade stadsmiljöer, segregation, utslagning av redan svaga grupper och dålig kvalitet. Från att tidigare ha varit ett mycket aktivt instrument för att styra samhällsekonomin med statliga subventioner, har bostadssektorn omvandlats till att i stället ge intäkter till staten, inte minst genom fastighetsskatten. Kommunernas möjligheter att styra över bostadsbyggande försvagas av att många av de lämpliga byggrätterna nu ägs av byggbolagen. Dessa kan ibland ha fått för mycket makt över vad som byggs och när samt på vilka villkor. Kommunernas möjligheter att skapa incitament för byggande och ombildning av fastigheter till nya boendeformer har minskat. Möjligheten att bistå med stöd till finansiering är närmast obefintlig på grund av ändrade regler för krediter och räntor. Det saknas i många fall möjlighet att ge kreditgarantier till mindre samfälligheter eller kooperativa föreningar för att skapa flerfamiljsboenden. Kommunerna har sålt ut mycket av sin mark, oftast till större byggföretag och för priser som omöjliggör för mindre småhusägare, eller mindre byggföretag att konkurrera. Det är allvarligt eftersom handlingsfriheten minskar för en mångfald av behov och intressen. Kommunernas kontrollfunktion har slopats, ansvaret har till stor del flyttats över till byggföretagens egenkontroller och även tillsynen av bostadsmiljön har minskat. Sammantaget har detta ökat bolagens makt över byggandet. Därtill kommer att det är en mycket koncentrerad marknad, med starka inslag av bristande konkurrens inom till exempel byggmaterialbranschen. skiljer mellan tre sorters byggherrar: de som bygger för att bruka byggnaden själva, de som bygger för att förvalta (till exempel hyra ut lägenheter) och de som bygger för att sälja vidare. Det är den sistnämnda gruppen som dominerar bostadsbyggandet. Detta bidrar till en rad problem: Spekulationsproduktion av bostadsrätter för ekonomiskt starka kunder överbetonas. Priserna på mark gör att konkurrensen oftast är snedvriden till ekonomiskt starka aktörers fördel och att tillgången på mark inom kommunen blir närmast monopoliserad. I relation till andelen bostadsrätter, byggs det för få små flerfamiljshus, kollektivhus, hyresrätter och kooperativa hyresrätter. Rationaliserade byggprocesser för snabb kostnadstäckning och låga priser leder till att slarv och dålig kvalitet ökar, vilket ytterligare försämras av korta garanti- och avskrivningstider. Det finns en överbetoning på att minska kortsiktiga byggkostnader även där detta leder till högre långsiktiga driftskostnader. Detta är särskilt bekymmersamt när det gäller energianvändning och hantering av avlopp och avfall, men leder också till fel balans mellan bostadsformer. Det byggs fortfarande områden med stora skevheter i balansen mellan bostäder, kommersiell service, offentlig service och tillgång till rekreations- och andra grönområden. Dessa problem är omfattande inom byggområdet. Expansionen inom byggmarknaden har också lett till ökade problem gällande kvalitetskontroll och på skattesidan. Det bostadspolitiska systemskiftet är självfallet inte den enda anledningen till problemen. Politiken bidrar på andra sätt, till exempel genom att ta mycket betalt för tomter och skynda på processen i olika led för att kunna visa på resultat. I själva verket leder det kortsiktiga tänkandet och de villkor som finns för byggsektorn och bostadsmarknaden till att situationen blir än mer ohållbar. vill förändra nuvarande situation för att balansera den utveckling som skett. Utan åtgärder kommer bostadsmarknaden att lamslås och utrymmet för framväxande boendeformer minskas. Vi ser med oro på de krav på en ytterligare försämring av bostadspolitiken som sker från marknadsliberala krafter. Framför allt riskerar helt införda marknadshyror och än mer bostadsspekulation att slå tanken på en likvärdig och solidarisk bostadspolitik i spillror. Vi behöver fler alternativ som baseras på det grundläggande behovet av att ha en bostad. Det behövs nya tag. Kooperativ hyresrätt, kollektivhus och boinflytande Vi ser en stor efterfrågan på nya boendeformer växa fram. Bostadssektorn berör en mångfald av olika intressen och det behövs därför många olika lösningar och blandningar av bostadsformer. En boendeform som inte uppmärksammats tillräckligt mycket är den kooperativa hyresrätten. Kooperativa hyresrätter är särskilt attraktiva genom att de förenar bostadsrättens sociala fördelar och självförvaltningsfördelar, som de fördelningspolitiska nackdelarna av spekulationsvinsterna undviks. trädde den nya lagen om kooperativ hyresrätt i kraft, något som vi från länge har verkat för. Eftersom denna boendeform har klara fördelar som den är ganska okänd bör staten bidra med rådgivning, kunskapsspridning och information. För att stimulera en regional spridning bör särskilda pilotprojekt övervägas. Om ett allmännyttigt bostadsföretag skall säljas bör kooperativ hyresrätt gynnas som upplåtelseform. Även finansiella lättnader bör utvecklas. Ett skäl till detta är att underlätta för flera grupper att välja denna upplåtelseform. Ett annat skäl är att något motverka den attraktion som möjligheten till spekulationsvinst kan ha för bostadsrättsformen på expansiva orter. Kommunerna bör stimuleras att ge kreditgarantier för ombildning av bostadsrätt till kooperativ hyresrätt. En modell för kooperativ hyresrätt går ut på att föreningen hyr lägenheter från ett bostadsföretag och vidarehyr lägenheterna till medlemmarna i föreningen. Denna upplåtelseform är missgynnad skattemässigt jämfört med andra upplåtelseformer. En förändring av schablonbeskattningsreglerna i inkomstskattelagen behövs för att likställa formerna. Möjligheten att kunna ta billigare lån för bildandet av kooperativa samfälligheter måste också stimuleras. begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder som stimulerar nya upplåtelseformer för kollektivhus och kooperativa hyresrätter. omgärdas boendet av mycket regler men lite inflytande. vill öka inflytandet över planeringen, byggandet och förvaltningen av bostäder. Genom att förändra lagstiftning, till exempel genom en större grad av samrådsförfaranden för de boende inom en fastighet, ökar inflytandet. Vi vill med tydliga skattereduktioner framhålla vikten av de boendes egna insatser för att förhöja kvaliteten på boendet. Genom att skapa samfälligheter skulle också underhåll och bostadsnära förändringar lättare kunna göras i samråd med fastighetsägaren. Möjligheten att bilda kollektivboende av olika slag är ett annat sätt att öka inflytandet. Då kan de boende tillsammans med fastighetsägaren få möjlighet att bilda särskilt anpassat boende, med kollektiva nyttigheter. Genom detta boende skulle många nya tjänster och funktioner komma fram som skulle öka det sociala välbefinnandet och minska de ekonomiska kostnaderna och resursanvändandet. Samfälligheter för småhus bör liksom bostadsrättsföreningar, hyresgästföreningar och andra boendeorganisationer alltid inbjudas till samråd inför planering av kommunala planförändringar och vara remissinstans för omedelbara förändringar i omgivningen. För att ytterligare öka den enskildes boinflytande, bör individen ha talerätt i hyresnämnden och kunna överklaga hyresnämndens beslut. begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder som ökar de boendes inflytande över sin bomiljö. Skattebefrielse av egen arbetsinsats För att uppmuntra självförvaltning och inflytande över boendets kostnader bör vissa arbetsinsatser av de boende vara skattefria för föreningen upp till ett basbelopp. På detta sätt kan de boende tillsammans, eller enskilt, få ned hyran genom att själva utföra till exempel trappstädning, snöskottning, gräsklippning eller skötsel av rabatter. begär att regeringen lägger fram förslag för skattebefrielse av boendes egna arbetsinsatser för att höja kvaliteten i boendet. Boendet och byggandet innebär en stor konsumtion av resurser av olika slag. Vi använder energi på ett onödigt slösaktigt och ineffektivt sätt; en stor del av våra transporter sker på ett ohållbart sätt och vi konsumerar icke förnybara produkter i stor takt. För att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle måste kretsloppen slutas bättre. Byggande och bostäder är i detta sammanhang viktiga på flera sätt, till exempel genom avfallshantering, energianvändning, byggande och rivning av bostaden och näringsämnen i avloppet. Alla åtgärder som kan hindra en fortsatt ökning av kemikalier i bostaden måste främjas. Nyutvinning av icke förnybara ämnen behöver reduceras. Rätten att slippa radon och allergifarliga byggmaterial måste prioriteras högt vid såväl nybyggnation som i redan befintliga bostadsbestånd. Vi skall kunna kräva att få en bra inomhusmiljö. Bebyggelse och boende svarar för av totala energiförbrukning. Direktverkande el och fossila bränslen värmer än alltför många bostäder. Att minska energiförbrukningen genom bättre isolering och att använda en allt större andel förnybara energikällor är ett viktigt steg för ett långsiktigt hållbart boende. vill ge fortsatt stöd till utvecklingen av olika förnybara energikällor, som solvärme, solceller, biobränslen och andra tekniska lösningar som underlättar en effektiv energianvändning. Potentialen för användning av solenergi är stor även i , och energibehovet i moderna hus är i huvudsak kopplad till användningen av varmt vatten som ofta är större än . Behovet av värme är marginellt större än behovet av energi för kyla i ett modernt hus . Att använda hustak och fasader som energiaktiva ytor för att minimera behovet av utifrån tillförd energi är därför en självklart bra långsiktig lösning.