mot · GT02A6 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället har ett ansvar för att inte upprätthålla förtryckande system så att alla människor, både kvinnor och män, ges mer frihet och större möjligheter att forma sina egna liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en företagsbot för diskrimineringsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den partssammansatta arbetsdomstolen och ge kvinnor som diskriminerats rätt att driva sina fall i allmän domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik för en fungerande rehabilitering. avslår förslaget om inrättandet av en jämställdhetsmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens skyldigheter att styra statsförvaltning och myndigheter så att jämställdhet genomsyrar deras verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheterna skall ha ett tydligt uppdrag att ta till sig aktuell forskning som rör jämställdheten inom deras områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en total översyn av svensk lagstiftning som rör regleringen av privatekonomisk karaktär mellan makar och sambor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för kvinnor att starta och driva företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stoppa mäns våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att bekämpa våldtäkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta fria och säkra aborter för utländska kvinnor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kamp mot könsstympning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett etiskt råd som granskar reklam och medier ur ett jämställdhetsperspektiv. Jämn fördelning av makt och inflytande5 Rätten till god hälsa, oavsett kön6 Systemfel som slår mot kvinnor8 Befria kvinnorna från den offentliga sektorn9 Bygg ut stödet till affärsrådgivning för kvinnor10 Stöd forskning om kvinnors företagande10 Lika villkor för företagare och anställda i socialförsäkringssystemen11 Sänkta skatter för småföretagare11 En jämn fördelning av obetalt arbete12 Mäns våld mot kvinnor13 Våld i nära relationer13 Ökad utbildning och kompetens13 Mer forskning om mäns våld mot kvinnor13 Stärk kvinno-, mans- och brottsofferjourerna13 Rätt till bättre skydd13 Förändrat arbetssätt och kortare handläggningstider14 Kriminalisera sexuellt umgänge utan samtycke15 Medhjälpare ska också dömas för våldtäkt16 Bekämpa prostitution och handel med människor för sexuella ändamål16 Rättighet till sin egen kropp17 Bekämpa könsstympningen och dess konsekvenser17 Skapa en quick response-funktion för könsdiskriminerande reklam18 vill ge alla människor, både kvinnor och män, mer frihet och större möjligheter att forma sina egna liv. Jämställdhet är en förutsättning för att män och kvinnor ska kunna ha samma makt över sitt eget liv. tror på individens möjligheter, men vi inser att alla inte har samma möjligheter att forma samhället och sitt eget liv. Kvinnor har inte samma möjligheter som män. Ofta beror det på att vi människor har en invand föreställning om hur kvinnor och män ska vara, och hur de förväntas bete sig. Men lika ofta spär det offentliga på dessa fördomar, istället för att aktivt arbeta för att bryta upp dem. Samhällets absolut viktigaste uppgift är att genom system och beslut se till att inte konservera den rådande könsmaktsordningen, utan att bryta den. Tyvärr misslyckas och dess samarbetspartier alltsomoftast med detta. Regeringen har i sin proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv vidareutvecklat de mål för jämställdhetspolitiken som den förra borgerliga regeringen lade fram i proposition 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. Det nya målet lyder: Kvinnor och män skall ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, med delmålen: En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män skall ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män skall ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Mäns våld mot kvinnor skall upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, skall ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. De mål för jämställdhetspolitiken som regeringen föreslår är bra. Problemet är regeringens medel för att nå målen. Den proposition som regeringen nu lägger fram bygger i stort på den jämställdhetspolitiska utredningens förslag. Utredningen kan inte ses om något annat än kraftfull kritik mot den socialdemokratiska regeringens hantering, eller snarare brist på hantering, av jämställdhetsfrågorna . Regeringens politik har endast fått som resultat att könsrollerna konserverats än mer. Män har betraktats som försörjare och kvinnor som dem som ska försörjas. Vi menar att denna politik för länge sedan har blivit omodern. Kanske är det bristen på visioner och tilltro till att den egna politiken verkligen kan uppnå målen som gör att så få konkreta förslag läggs fram i propositionen, där man i stort sett nöjer sig med att presentera målen och lägga fram försiktiga trevare. ger i denna motion några förslag på hur man anser att målen bäst ska uppnås. vill bekämpa ojämställdheten på två fronter, där vi dels stärker kvinnors individuella möjligheter, dels gör lagstiftningen skarpare med utkrävbara rättigheter. Ett feministiskt perspektiv betyder att alla människor, oavsett kön, ska ha samma rättigheter och makt över sitt eget liv. Därför måste maktfördelningen mellan kvinnor och män förändras. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och därmed möjligheter. Politiken måste tydligt klara av att analysera olika förslag utifrån ett genusperspektiv oavsett om det handlar om sjukvård, näringslivsfrågor, skatter, samhällsplanering eller andra områden. Genom detta kan åtgärderna göras mer träffsäkra och rättvisa. Vi ser tre områden som centrala i kampen för jämställdhet. Frihet från våld. Det sexualiserade våldet mot kvinnor är det yttersta förtrycket. Kvinnor tillåts inte vara fullvärdiga, respekterade medborgare så länge deras kroppar av många betraktas som allmän egendom. Varje sexuell handling som inte bygger på samtycke ska vara straffbar. Kampen för att få slut på våldet mot kvinnor ska ha högsta prioritet. Lika lön för likvärdigt arbete är en viktig princip. Därför ska den som blivit lönediskriminerad på grund av kön kunna få rätt i en opartisk domstol. De böter som döms ut ska både svida i skinnet på den som diskriminerat och vara en faktisk kompensation till den som drabbats. vill införa en form av företagsbot för diskrimineringsbrott, på samma sätt som redan finns för exempelvis miljöbrott. Storleken på boten ska stå i proportion till företagets storlek. Vi vill också avskaffa den partssammansatta arbetsdomstolen och ge kvinnor som diskriminerats rätt att driva sina fall i en riktig domstol. Kvinnors makt över ekonomiska resurser och näringslivet ska öka. Vi vill göra det möjligt för, och stimulera fler kvinnor att starta och driva företag samt att inneha viktiga ledande positioner i företagsledningar och styrelser. Inte minst de offentliga verksamheterna ska vara föredömen när det gäller att öppna upp både för företagande och fler kvinnor i ledande positioner. Genom en breddad arbetsmarknad, att fler kvinnor finns i traditionellt manliga yrken (och vice versa) och ett ökat företagande stärks även möjligheten till högre löner för kvinnor. Vad som ovan anförs om att samhället har ett ansvar för att inte upprätthålla förtryckande system så att alla människor, både kvinnor och män, ges mer frihet och större möjligheter att forma sina egna liv bör ges regeringen till känna. Jämn fördelning av makt och inflytande När både kvinnor och män finns med och delar makt och inflytande i alla delar av vårt samhälle får vi ett bättre samhälle. Att både kvinnor och män finns med i beslutande organ är inte minst en viktig demokratifråga. Grunden är att kvinnor och män har olika bakgrund, olika erfarenheter och därför tillför olika kompetenser, olika kompetenser som så väl behövs för att få ett bredare beslutsunderlag i olika samhällsfrågor för att nå ett bättre samhälle. För oss är det självklart att se att det behövs både kvinnor och män inom alla samhällsområden på olika beslutsnivåer, såväl i ledningen för det offentliga som i näringslivet. Grundläggande för att få en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen är att stoppa diskrimineringen. Lika lön för likvärdigt arbete är en viktig princip. Därför ska den som blivit lönediskriminerad på grund av kön kunna få rätt i en opartisk domstol. De böter som döms ut ska både svida i skinnet på den som diskriminerat och vara en faktisk kompensation till den som drabbats. vill införa en form av företagsbot för diskrimineringsbrott, på samma sätt som redan finns för exempelvis miljöbrott. Storleken på boten ska stå i proportion till företagets storlek. Detta bör ge regeringen till känna. Vi vill också avskaffa den partssammansatta arbetsdomstolen och ge kvinnor som diskriminerats rätt att driva sina fall i allmän domstol. Detta bör ges regeringen till känna. Rätten till god hälsa, oavsett kön God hälsa är en avgörande faktor för att kunna påverka såväl sitt eget liv som samhället. Därför är det ytterst oroväckande att kvinnor får sämre vård än män, att dyrare mediciner skrivs ut till män än till kvinnor. Än mer oroväckande är att kvinnor sjukskrivs och förtidspensioneras i högre utsträckning än män, särskilt när man ser att kvinnors andel av sjukskrivningar och förtidspensioneringar ökar. Men istället för att göra något åt problemet fortsätter regeringen att gömma undan de sjukskrivna i förtidspensioneringar, något som främst drabbar kvinnor. Allt för att få fram fin statistik och för att rädda statskassan, då ersättningen vid förtidspension är lägre än den vid sjukskrivning. Arbetet med rehabilitering är inte bättre än vad det var 1999, ett problem som främst drabbar kvinnor, då andelen kvinnor i behov av rehabilitering är stort. Det finns stora brister i den vetenskapligt baserade kunskapen om orsaker till sjukfrånvaron i allmänhet och om kvinnors sjukfrånvaro i synnerhet. Kunskaperna om diagnostisering, behandling och prevention är mer begränsade när det gäller kvinnors besvär än mäns. I exempelvis studier som undersöker rygg- och nackdiagnoser (den största diagnosgruppen bakom sjukfrånvaro och förtidspension) är majoriteten av de undersökta män med arbete inom tillverkningsindustrin. Kvinnor, tjänstemän och anställda inom offentlig sektor är underrepresenterade i studierna. Det finns ett tydligt samband mellan könssegregering på arbetsmarknaden och hög sjukfrånvaro i flera avseenden. I yrken där det antingen finns en majoritet män eller en majoritet kvinnor är sjukfrånvaron högre än i yrken som ligger inom 6040-intervallet i könsfördelning. Den högre sjukfrånvaron gäller för både kvinnor och män, men kvinnorna ligger på en högre nivå. Inom vård-, utbildnings- och omsorgsyrken har sjukfrånvaron ökat mest. Detta är områden där huvudmannaskapet nästan uteslutande ägs av politiskt styrda organ. Regeringen överväger nu att följa utredningens förslag om att en delegation för hälsa och heltid i välfärdssektorn ska inrättas, men inga andra förslag kommer från regeringen. Vi i menar att detta besked tyder på en extrem flathet från regeringens sida. Det är alldeles uppenbart att regeringen står handfallen inför problemet och av allt att döma inte vet vad den ska göra. har både enskilt och tillsammans med lagt fram flera förslag på hur vi ska komma till rätta med kvinnors sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Ett av de viktigare förslagen är att öppna offentlig sektor för konkurrens, så att de kvinnor som jobbar inom offentlig sektor åtminstone ska kunna byta arbetsgivare om de vantrivs på jobbet. Andra förslag är: Inför en, utifrån lokala förutsättningar, fungerande och flexibel finansiell samordning. Finsams nuvarande utformning försvårar de flesta former av finansiell samordning, som visat sig framgångsrika. Rätt till rehabilitering lagfästs som skyldigheten att vara aktiv preciseras. Inför preciserade friskintyg istället för sjukintyg. Ge varje sjukskriven person en personlig koordinator som ansvarar för att samordna rehabiliteringsinsatserna. Denna nya funktion bör inrättas inom . En rehabiliteringsutredning ska alltid ha påbörjats efter att den enskilde sjukskrivits. Ta bort arbetsgivarnas nuvarande ansvar för rehabiliteringsutredningar och låt ansvaret övergå till . Vad som ovan anförts om en politik för en fungerande rehabilitering bör ges regeringen till känna. Regeringen annonserar i propositionen för att den ska komma att tillsätta en jämställdhetsmyndighet. Regeringens skrivning om att en jämställdhetsmyndighet bör inrättas tyder på viss osäkerhet om en sådan myndighet verkligen ska komma till stånd, och det är ju inte svårt att förstå. Regeringen har ju uppenbara problem med att styra de myndigheter man har inrättat. ställer sig negativt till detta förslag av flera skäl, men det viktigaste skälet är att vi menar att tillsättandet av en myndighet enbart skulle leda till att jämställdhetsfrågorna marginaliseras. Ytterligare ett skäl till att avslå förslaget är att den nya myndigheten kommer att finansieras genom att ta resurser från redan befintliga fungerande verksamheter. Bland annat kommer pengar för att finansiera myndigheten att tas från Nuteks jämställdhetsarbete, och därmed riskerar bland annat Nationellt Resurscentrum för Kvinnor att få kraftigt minskade resurser. Risken är att regeringen genom att fördela om redan befintliga medel till en jämställdhetsmyndighet splittrar upp redan fungerande jämställdhetsarbeten, vilket därmed riskerar innebära ett rejält bakslag för jämställdheten. bör avslå förslaget om inrättandet av en jämställdhetsmyndighet. Vi anser att regeringen genom att föreslå en myndighet frånsäger sig ansvaret för jämställdhetsfrågorna. Regeringen avpolitiserar frågan och gör den som ett förvaltningsärende. Det är tydligt att enda sättet visar handlingskraft på är genom att inrätta en ny myndighet. Möjligen hade åtgärden upplevts som handlingskraftig om den socialdemokratiska regeringen under den innevarande mandatperioden inte redan hade inrättat 27 andra nya myndigheter. Regeringen måste klara av att styra myndigheterna, utan att inrätta ytterligare en myndighet till hjälp. Om jämställdhetsministern inte klarar av denna styrning, borde han kanske se sig om efter ett annat jobb. Regeringen måste ge ett mycket tydligt uppdrag till såväl statsförvaltning som myndigheter att jämställdhet är ett övergripande mål för all statlig verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Det måste även vara ett tydligt uppdrag till myndigheterna att det ligger i deras uppdrag att ta till sig aktuell forskning som rör jämställdheten inom deras områden. Detta bör ges regeringen till känna. Socialdemokraternas bygge av folkhemmet var ett hem med tydliga könsroller, där mannen skulle arbeta och kvinnan sköta hushållet. När kvinnorna väl tog sig ut på arbetsmarknaden var det världens mest könsuppdelade arbetsmarknad, där kvinnorna fortsatte ett vård- och omsorgsarbete. Den stora skillnaden var att detta arbete nu var subventionerat av det allmänna. Så länge männens inkomst betraktas som avgörande för familjens försörjning, medan kvinnors inkomster endas ses som extrapengar, uppnår vi aldrig jämställdhet. Grundläggande för att någonsin få jämställdhet är att även kvinnor ska uppfattas som försörjare, någon som de är. har föreslagit att inkomstskatten ska sänkas för dem med lägst inkomster, vilket skulle gynna just kvinnor eftersom de har de lägsta inkomsterna. Inte minst skulle de kvinnor med låga inkomster som faktiskt är ensamförsörjare gynnas av förslaget. Systemfel som slår mot kvinnor När en kvinna misshandlas i en nära relation så är det inte slut efter slaget och anmälan. Även när det gäller överfallsskydd i hemförsäkringar, att skadestånd vid övergrepp ingår i bodelning, svårigheterna att få ut tilldömt skadestånd till att bankerna kan vägra bodelning om de så önskar gör att mannen kan fortsätta att utöva sin makt och kontroll över kvinnan. Det finns mycket kvar i vår lagstiftning och regelverk som måste ses över med utgångspunkt i det maktspel som finns mellan två parter i ett destruktivt förhållande. Alla dessa exempel är typiska exempel på hur kvinnor via lagstiftningen fortsätter att underordnas män. Här har samhället ett ansvar för att rätta till sådana felgrepp som en gång har gjorts. Makten över ekonomin är viktig. I vissa fall där mannen har kontroll över kapital och merparten av inkomsterna kan kvinnan uppleva en stark psykisk press, som blir både destruktiv och nedbrytande. Lagstiftningen måste vara utformad så att den inte förstärker den starkes rätt utan istället stöder den utsatta parten. Därför kräver vi en total översyn av svensk lagstiftning som rör regleringen mellan makar och sambor. Vad som ovan anförts om att det behövs en total översyn av svensk lagstiftning som rör regleringen av privatekonomisk karaktär mellan makar och sambor bör ges regeringen till känna. Befria kvinnorna från den offentliga sektorn En stor del av kvinnorna i arbetar i yrken där den offentliga sektorn är den enda tillgängliga arbetsgivaren. Det gäller många av dem som jobbar i vården eller med omsorg om barn och gamla. Med några få undantag finns det, för den som vill jobba i de yrkena, inga privata arbetsgivare att välja på. Det leder till att många kvinnor är fast i en snäv arbetsmarknad. Med ökad mångfald inom exempelvis vårdsektorn kan alternativa arbetsmarknader skapas med en större valfrihet mellan olika arbetsgivare, vilket kommer att leda till bättre löner och förbättrad arbetsmiljö. Då växer också kvinnors möjlighet till större frihet på arbetet, högre lön och ökade karriärmöjligheter. Kvinnor ska kunna tjäna pengar även om de jobbar inom vård och omsorg. Men det är långt ifrån självklart. Alldeles har regeringen drivit igenom en ny stopplag som effektivt kommer att hindra kvinnors karriärmöjligheter och löneförhöjningar inom välfärdssektorn. Vi vill, istället för stopplag, införa en startlag för att stimulera framväxten av alternativ och mångfald inom offentlig sektor. Inom den offentliga sektorn finns det en potential för konkurrensutsättning värd , enligt beräkningar av . Vi vill öppna för entreprenörers möjligheter att vara med och utföra sådan verksamhet som enbart bedrivs i offentlig regi och bidra till att människor kan få bättre och snabbare vård och inte minst att kvinnor får fler arbetsgivare att välja på. Genom att uppmuntra entreprenörskap i offentlig sektor kan de offentliga arbetsgivarna öka intresset och motivationen bland anställda att starta eget. Det kan t.ex. handla om att ta ansvar för enhetens resultat, budget eller andra områden med inflytande. anser att anställda i offentlig sektor ska ha utmaningsrätt, det vill säga rätt för privata företag att utmana kommuner, landsting/regioner, statliga myndigheter och verk om drift av verksamhet. Detta är åtgärder vi har motionerat om till i andra sammanhang, varvid vi inte yrkar på något inom detta område i denna motion. Att det finns fler män som är företagare än kvinnor ser som ytterligare ett område som visar att regeringen inte har kraft eller förmåga att ge samma förutsättningar för kvinnor och män att starta och driva företag. Vi menar att det är samhällets ansvar att se över de regler som upprätthåller könsmaktsordningen inom företagandets område. Fler kvinnor borde ges bättre möjligheter att starta och driva företag av det självklara skälet att kvinnors företagande bidrar till välfärden och ökar tillväxt och konkurrenskraft. Många kvinnor är verksamma inom den snabbväxande tjänstesektorn där det finns goda möjligheter för fler att bli företagare. Men för att fler kvinnor ska våga starta eget måste det bli billigare och enklare att anställa, något som vänsterkartellen inte visar någon som helst förståelse för. Det är även fler kvinnor än män som tvingas lägga ner sina företag. Vi vill ha ett samhälle där företagande är naturligt, såväl för kvinnor som för män. vill underlätta för fler kvinnor att starta och driva företag, och därmed bryta könsmaktsordningen, genom en rad åtgärder. Bygg ut stödet till affärsrådgivning för kvinnor var under de borgerliga regeringsåren, 19911994, initiativtagare till ett program för affärsrådgivning för kvinnor och uppstart av kvinnliga resurscentrum i hela landet. Dessa åtgärder har givit goda resultat i form av bland annat jobb, nya företag och stöd till kvinnor med utvecklingsidéer och bör permanentas. Stöd forskning om kvinnors företagande Det är viktigt att öka kunskapen om hur kvinnors företagande ser ut, vilka organisationsformer man väljer och vilka företagsidéer man har osv. Under den förra borgerliga regeringen startades ett omfattande forskningsprogram som givit god kunskap. Denna forskning måste fortsätta och utökas. satsar på kvinnligt företagande till skillnad från regeringens 15-miljonerssatsning. Med vänsterkartellens politik finns det knappast några drivkrafter eller ekonomiskt utrymme för att starta eget företag. Därför vill vi att man ska kunna spara upp till ett tak skattefritt för att kunna använda dessa pengar till att investera i det egna företaget eller andras företag. Bristen på pengar och risken att bli utan inkomst är ofta ett hinder när kvinnor funderar på att ta steget och starta företag. vill införa ett personligt riskkapitalavdrag, där de som tillför företaget eget riskkapital, t.ex. genom lån eller eget sparande, får göra ett riskkapitalavdrag mot inkomst på upp till ett tak. Lika villkor för företagare och anställda i socialförsäkringssystemen Lagarna kring socialförsäkringarna tycks bygga på uppfattningen att företagare inte kan bli sjuka och absolut inte ska bli föräldrar. vill att samma villkor ska gälla för företagare som för anställda gällande sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Sänkta skatter för småföretagare vill tillsammans med stödja privata företag som nyanställer . Stödet utgår genom kraftigt subventionerad arbetsgivaravgift för alla privata arbetsgivare som ökar sin personalstyrka räknat i helårsekvivalenter jämfört med föregående år. Stödet införs permanent men trappas av på individnivå. Vi vill reformera 3:12-reglerna och avskaffa förmögenhetsskatten. Utformningen av socialförsäkringssystem minskar ibland viljan att starta företag. Ett offentligt socialförsäkringssystem ska bidra till att människor vågar gå från anställning till eget företagande eller från att vara bidragstagare till att vara företagare. Vi vill inte skapa nya system som gynnar den som är företagare framför den som är anställd. Men dagens socialförsäkringssystem bidrar till att många människor, och framför allt kvinnor, inte ser hur de ska kunna kombinera föräldraskap med att vara egen företagare. Systemen ska aldrig vara utformade så att de hjälper till att upprätthålla könsmaktsordningen, exempelvis genom att kvinnor inte vågar starta företag i lika hög utsträckning som män. Socialförsäkringssystemet behöver därför genomgå en översyn i syfte att skapa en bättre balans mellan risktagande och trygghet.