mot · GT02U4 · 2006-02-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utarbeta skilda strategier för , , samt en politik för de snabbt växande ekonomierna och en politik för att öka demokratin och välståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall verka för pressfrihet och yttrandefrihet inom ramen för FN:s möten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs i avsnittet om demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och borde väljas in i ett utvidgat säkerhetsråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och deltagandet i ASEM:s möten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fasa ut det bilaterala biståndet till länder som , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på olika sätt bör utveckla sina förbindelser med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bör verka för att ges en plats i FN, under förutsättning att folk väljer att förklara sig suveränt och verka för att ges observatörsplats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folk självt skall ges möjligheten att avgöra sin framtid genom demokratiska val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och skall utforma en gemensam Kinapolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att alla världens stater ingår i gemensamma ansträngningar mot pandemi och ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hållbar utveckling. är en världsdel som svarar för jordens största sammanhängande landmassa och omfattar dess två mest folkrika länder, och . är också en kontinent med snabb ekonomisk utveckling. I regeringens skrivelse (2005/06:57) framhålls att fyra av världens elva största ekonomier finns i : , , och . menar att demokrati och mänskliga rättigheter är universella värden som skall gälla alla oavsett geografisk hemvist. Asienregionen innefattar några av världens allra fattigaste länder, några av världens mest stabila demokratier, men också några av världens värsta diktaturer. Mot bakgrund av den diversifiering som kännetecknar regionen, både ekonomiskt och politiskt, ter sig regeringens idé om en enhetlig Asienpolitik främmande. menar att det istället bör utarbetas en Kinapolitik, en Japanpolitik, en Indienpolitik samt en politik för de snabbt växande ekonomierna och en politik för att öka demokratin och välståndet. Regeringens skrivelse innehåller övergripande målsättningar och prioriteringar vilka dock inte följs upp vid behandlingen av respektive land. har världens nästa största ekonomi, är näst största bidragsgivare till FN och är en etablerad demokrati. är väldens största demokrati och är en av världens största ekonomier. Det vore naturligt att rösta in de båda i ett utvidgat säkerhetsråd som enligt bör bestå av fler roterande medlemmar. I regeringens skrivelse nämns dock frågan i fallet bara i förbigående och inte alls när det gäller trots att detta är högst aktuellt på FN:s dagordning. Detta ifrågasätter vi starkt. Mer om vår politik vad avser länder i som , , , , samt Xinjiang står att finna i kommittémotion 2005/06:U286 . Denna motion utvecklar kompletterande ståndpunkter. Situationen för demokrati och mänskliga rättigheter Regeringens skrivelse är omfattande och spänner över flertalet skilda politikområden. Det är dock tydligt att demokrati och mänskliga rättigheter fått stryka på foten till förmån för skrivningar om ekonomi. Långt efter handel, miljö och fattigdomsfrågor kommer ett avsnitt om demokrati och mänskliga rättigheter. Det skvallrar tyvärr en hel del om regeringens prioriteringar. menar att brott mot demokrati och mänskliga rättigheter alltid måste påtalas, kritiseras och åtgärdas oavsett var de äger rum. bör intensifiera sitt arbete med att både försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna dels genom de internationella organisationer där bereds möjlighet att påverka, såsom exempelvis FN, EU, , och , dels genom bilaterala samarbete med andra länder. anser att stärkandet av yttrandefrihet och pressfrihet är en viktig del av demokratiarbetet. Enligt oss skall stöd till detta utgöra en betydlig del av det svenska demokratibiståndet. Trots att yttrande- och pressfriheten är starkt beskuren på många håll i , inte minst i , saknas i regeringens skrivelse en strategi för hur man skall öka dessa friheter i aktuella fall. efterlyser sålunda en sådan strategi från regeringens sida för detta. är värdens folkrikaste stat och dessutom världens största diktatur. Den kommunistiska enpartiregimen i slår fortfarande till med brutal hårdhet mot varje antydan till politiskt missnöje eller protester. Ett hos oss välbekant exempel är de fortsatta övergreppen och den omfattande förföljelsen av falungongrörelsen också utanför gränser. Det är ett av många exempel på att regimen inte tolererar något uttryck som den inte har full kontroll över. Likaså utövar regimen i ytterst sträng kontroll samt förtryck av ursprungsfolken i de båda av kontrollerade icke-kinesiska provinserna . Antalet personer utsatta för tortyr beräknas uppgå till över fyra tusen personer . Regimen har också stärkt sin kontroll över den moderna informationstekniken. Man har stängt ner flera webbsidor med hänvisning till att de innehåller tvivelaktigt material. är också starkt kritiskt till att företag som Google, Yahoo med flera lanserar sina sökmotorer i med självcensur. På Googles domän i får användaren exempelvis ingen sökträff på frasen mänskliga rättigheter. understryker att måste förmås implementera och tillämpa hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter. Det är av största vikt att det internationella samfundet inte nedprioriterar principer om mänskliga rättigheter till förmån för ekonomiska intressen. protesterade förgäves mot att tilldelades med hänvisning till bland annat bristen på mänskliga rättigheter. Det är viktigt att frågorna kring demokrati och MR i inte döljs bakom OS-fasaden. behandlar denna fråga i motion 2005/06:Kr275 En liberal idrottspolitik. EU:s förhållande till men därigenom också till det övriga har präglats av , och strävan att häva EU:s vapenembargo mot infört som en reaktion mot massakern på . Förutom att ett hävande av vapenembargot skulle sända fel signal till , då situationen för mänskliga rättigheter ej förbättrats, skulle det innebära att skulle kunna komma i åtnjutande av värdefull och känslig högteknologi för bland annat militärt bruk. Diskussionen om hävandet av EU:s vapenembargo har skjutits . Dock menar vi att EU är oförmöget att se farorna med att europeisk högteknologi skulle kunna komma till militär användning mot inte bara demokratin på . Utan påtagliga och stabila steg mot demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och en villkorslös fredlig hantering av Taiwanfrågan vore ett hävande av EU:s vapenembargo mot fullständigt omöjligt. förvägrade , Unog, i ackreditering för taiwanesiska journalister för att bevaka i . World Health Assembly (WHA) är () högsta beslutande organ. Skälet till förvägran anges vara att inte är en nation erkänd av FN. inom FN:s sekretariats informationsavdelning har behandlat frågan 2004. Vid det mötet fattades inte några beslut om nya ackrediteringsrutiner. Men resultatet av mötet var ändå en promemoria som tillställdes hela FN-familjen och som uppmanade till enhetliga ackrediteringsrutiner. En pragmatisk lösning på ackrediteringsfrågan var enligt sekretariatet knappast möjligt att uppnå så länge som motsatte sig att journalister från deltar. Vi anser att det vore önskvärt med ett tydligt ställningstagande från svensk sida angående journalisters rätt att verka och bevaka FN-möten i enlighet med deklarationen om de mänskliga rättigheterna. Den måste göra sitt yttersta för att de ska få den möjligheten. uppfattning är att måste verka för fri press och för yttrandefrihet inom FN, även när detta kan leda till konflikt. Relationerna mellan och har i hög grad förbättrats genom den fredliga lösningen i . har välkomnat detta, inte minst mot bakgrund av att är det största muslimska landet med demokratiska förtecken. ifrågasätts fortfarande den reella yttrandefriheten för media. Även stor korruption nämns som ett pågående problem för landet. är fortfarande ett av världens fattigaste länder och lider ännu av övergreppen som dels hände under ockupation 19751999, dels och inte minst också efter folkomröstningen , som visade på folkets vilja till självständighet. bör på olika sätt stödja den demokratiska utvecklingen i de båda länderna. Situationen för de mänskliga rättigheterna i är alltjämt mycket allvarlig. Trots detta avser EU vika sig för önskemål från Asienländerna och bevilja personer ur politiska ledning visum för deltagandet i det s.k. ASEM (Asia-Europe Meeting) som äger rum i . EU:s försäkran om att utnyttja mötet till att föra en dialog om demokrati och mänskliga rättigheter i landet väger dock lätt i sammanhanget. Situationen för de mänskliga rättigheterna i har knappast förbättrats. Det finns sålunda inga bevis för diktaturens vilja till politiska eftergifter eller reformer. Fler än 1100 personer sitter fängslade för sina politiska åsikters skull. Ledaren för partiet for Democracy, Aung , sitter fortsatt i husarrest som förlängdes så sent som . Mot bakgrund av detta är det knappast fruktbart eller önskvärt att inleda en dialog med militärdiktaturen i . Aung och NLD förespråkar också fortsatt isolering av regimen i . Att EU:s medlemsländer än en gång sviktar i respekten för mänskliga rättigheter, till förmån för handelspolitiska intressen är oacceptabelt. Att den stödjer den linjen är rent av skamligt. menar att regeringen av principiella skäl bör stödja den demokratiska oppositionen och inte legitimera regim genom att tillåta den att delta på ASEM-möten, så länge regimen allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna. På listan över de 30 länder som betalar ut mest bistånd till finner vi fortsatt enpartistaterna , och , länder som genom sitt agerande uppvisar omfattande tillkortakommanden avseende demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter. Detta är stater som toppar den internationella organisationen lista över världens värsta diktaturer och har gjort så . Inget tyder således på att regimernas förtryck är på väg att mattas av. sköt exempelvis kinesisk polis enligt vittnen ihjäl 20 demonstranter och skadade ytterligare 8 personer som protesterade mot planerna på ett kraftverk i i södra . Vidare har hamnat i topp på lista över flest antal verkställda dödsdomar i världen. Sammanlagt utbetalade den svenska staten i bistånd till dessa båda länder . Vi har länge krävt att regeringen skall fasa ut det bilaterala biståndet till odemokratiska länder som konsekvent visar ovilja att genomföra politiska reformer. kan inte fortsätta finansiera odemokratiska regeringars verksamhet. kräver att den avvecklar det bilaterala bistånd som ges till stater som , och , såvida regeringarna inte visar trovärdig vilja att genomföra demokratiska reformer. Om bistånd skall bedrivas i diktaturstater bör det enligt vår åsikt kanaliseras via enskilda organisationer. Vi vill vidare att det bistånd som ges i högre grad skall fokusera på demokrati och mänskliga rättigheter kort sagt att demokrati skall var det övergripande målet för det svenska bilaterala biståndet. Det betyder bland annat satsningar för att bygga upp rättsväsendet i demokratiskt svaga länder. Utvärderingar av biståndet har visat att sådana insatser måste prioriteras i till exempel länder som . Där har andra typer av insatser dominerat, till exempel för att stärka infrastrukturen. All kinesisk maktpolitik och hot mot måste fördömas klart och tydligt eftersom det är i strid med folkrätt och den internationella säkerheten i mening, oavsett om entydigt vunnit internationellt erkännande eller inte. Varje antydan om att kan komma att använda väpnat våld eller utpressning för att uppnå sina mål om att införliva måste avvisas. Medborgarna på avgör själva om de vill bli en del av eller fortsätta leva sitt eget liv. och EU måste göra detta helt entydigt gentemot den kinesiska statsledningen. och dess krigsmakt är i praktiken den yttersta garanten för oberoende och demokrati. bör på olika sätt utveckla sina förbindelser med . representationskontor i bör ges diplomatisk skattefrihet. Den svenska representationen i bör förstärkas politiskt. Representationen visade sig vara ytterst värdefull för att tillvarata de omfattande svenska intressena i i samband med den stora jordbävningskatastrofen . bör inom EU medverka till att EU upprättar ett informationskontor i . Det är i detta sammanhang upprörande att EU-ländernas regeringar, inklusive den svenska, vägrar att utfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning, som företrädare för världens största diktatur besöker på löpande band. Varje hänvisning till EU-regler är absurd, då sådana inte kan ha tillkommit och upprätthållits utan delaktighet och tillstyrkan. Invånare från demokratiska skall inte vägras inresa i och EU-länderna av hänsyn till EU-ländernas och förbindelser med diktaturen i . De ytterst olyckliga turerna kring hävandet av EU:s vapenembargo mot har visat på såväl riskerna för att skall få tillgång till känslig högteknologi i sina fortsatta militära rustningar liksom på konsekvenserna av detta för EU:s relationer till och dess allierade i . och bör därför samordna sin politik gentemot och i dialog utforma en gemensam politik i Kinafrågan. När säkerhetspolitiken får genomslag inom olika politikområden är det viktigt att ha en gemensam värdegrund, baserad på mänskliga rättigheter och demokrati, för att undvika motstridiga intressen. Ett , och FN anspråk på att företräda ett och hela i förhållandet till mest lovande demokrati tar sig ständigt ytterst arroganta och aggressiva uttryck. Den militära uppladdningen i havsområdet mellan fastlandet och inför presidentvalen saknade motstycke internationellt liksom hotelserna inför presidentvalet . Omvärldens beslut i samband med att övertog plats i uppfattas av som ett erkännande av att regimen där fått världssamfundets godkännande på att vara den legitima företrädaren för ett och ett enda . När omvärlden genom generalförsamlingens resolution bytte ut Republiken () mot som ständig medlem i , var det ett naturligt uttryck för vilka världens stormakter, dessutom kärnvapeninnehavare, faktiskt var och är. Att ställdes utanför FN:s medlemsskara berodde däremot på att varken eller kunde acceptera mer än en företrädare för i FN:s medlemskrets. Detta accepterades av ett realpolitiskt världssamfund. Frågan om människor av kinesiskt ursprung önskar leva i en eller flera statsbildningar kan bara avgöras av dessa människor i fria och demokratiska former. Även om principen om ett lever vidare, kan den aldrig med någon automatik ge regimen i något slags ensamföreträdarrätt. Det saknar den varje demokratisk legitimitet för. Om och när folken i och i önskar återförenas kan det endast ske genom att de båda folken i fria och demokratiska former tar ställning för detta. På den punkten måste världssamfundet också vara entydigt. FN skall bestå av företrädare för världens alla stater. Tyvärr tvingas vi acceptera att alla stater inte är demokratiska och att dess företrädare därför inte alltid har demokratisk legitimitet. Det kan emellertid inte vara acceptabelt att en stabil de facto-statsbildning med demokratiskt styre och legitimitet ställs utanför världssamfundet. hör hemma också i FN:s gemenskap. På grund av hot om militärt angrepp och omvärldens uppmaning till att därför avstå från formell självständighet är fullt FN-medlemskap tills vidare inte möjligt. Inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bör verka för att ges en plats i FN, under förutsättning att folk väljer att förklara sig suveränt, och verka för att omgående ges observatörsplats i . Vidare bör folk självt ges möjligheten att avgöra sin framtid genom demokratiska val. har även stoppat försök att få en plats i världshälsoorganet WHO, trots att detta FN-organ inte bara har självständiga stater i sin skara. De senaste årens händelser i Ost- och med sars och fågelinfluensa visar på betydelsen av att alla världens stater ingår i de gemensamma ansträngningarna mot pandemier och ohälsa. skulle dessutom kunna lämna värdefulla både medicinska och ekonomiska bidrag till såväl WHO:s som andra humanitära FN-organs ansträngningar mot fattigdom, svält och sjukdomar. hårdnackade motstånd mot plats i WHO betalas i värsta fall dyrt av sjuka och fattiga människor i tredje världen. Lika oacceptabla är de repressalier som tvingar olika FN-organ att vidta mot olika inte bara officiella företrädare från utan också journalister. Sannolikt kommer olje- och energibrist att utgöra ett av framtidens stora hot, hot som också kan få säkerhetspolitiska konsekvenser. importerar 12 miljoner fat per dag från och 1 miljon fat från . Det internationella energiorganet IEA beräknar att kommer att ha större efterfrågan på olja än och tillsammans och svara för av världens efterfrågan på olja. beräknas fram till dess svara för av ökningen av världens efterfrågan på energi. När det statsägda kinesiska oljebolaget försökte köpa det amerikanska oljebolaget blev detta en så laddad politisk fråga i amerikanska kongressen att anbudet drogs tillbaka. Tillgången på olja och energi kan utvecklas till konfliktfråga som också kan påverka den säkerhetspolitiska ordningen. Naturgasfyndigheter på botten av havet mellan och har lett till demonstrationer och nationella markeringar. Miljöproblem måste självklart bemötas, men inte bara som miljöfrågor, utan även beaktas mot bakgrund av konfliktutveckling. I miljöpolitiken och i vårt eget miljömedvetande krävs mer solidaritet med människor i fattiga länder. Att skapa framtidsmöjligheter för människor i utvecklingsländerna genom att lyfta in detta perspektiv i olika politiska beslut är och har varit en liberal grundhållning. De tidigt industrialiserade länderna har en tradition av att exploatera utvecklingsländernas resurser i form av människor, råvaror och miljö. Vi måste sträva efter en miljöutveckling som gynnar hela världen. Internationella forskningssatsningar bör uppmuntras. roll i kampen för en bättre miljö i , och många andra delar av världen, bör innefatta ökade satsningar på forskning på områden som kärnteknik, solceller, användning av vätgas som energibärare, samt att ta fram effektivare energigrödor. Vi tror att en framtida hållbar energipolitik bygger på en bred mix av olika energislag. Fattigdomen tvingar också ofta fram en livsföring som allvarligt tär på naturresurser. Genom miljöbistånd i form av kunskaps- och tekniköverföring samt genom bindande internationella överenskommelser på miljö- och fredsområdet ökar möjligheterna att lösa många stora miljöproblem. Frihandel skapar också möjligheter för utvecklingsländerna att bryta fattigdomen och ökar därmed också möjligheterna att lösa miljöproblemen. förordar att arbetar för en internationell miljödomstol. Detta för att stärka miljöns ställning i internationella sammanhang och för att ha ett forum där brott mot internationella överenskommelser och konventioner på miljöområdet kan behandlas. Detta bör ges regeringen tillkänna.