mot · GU02K307 · 2006-10-26 00:00:00 — Ett folkligt förankrat Europasamarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett smalare men vassare EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en genomgripande folklig debatt inför ett eventuellt godkännande av en ny EU-grundlag. sade fransmännen och holländarna i folkomröstningar ett rungande nej till den föreslagna EU-grundlagen. De motsatte sig den maktkoncentration och centralisering som ett genomförande av grundlagen skulle innebära. Därmed borde dokumentet ha förpassats till papperskorgen, eftersom kräver enhällighet när det gäller fördragsändringar. I stället utlystes en ettårig tankepaus för att ge möjlighet till reflexion över den uppkomna situationen. När detta år nu har gått till ända visar det sig att det har inneburit mycket paus men väldigt lite tanke. Dåvarande statsministern rapporterade inför från det senaste och hävdade att det inte finns någon dramatik när det gäller grundlagen. ska under sitt ordförandeskap sammanställa en rapport om diskussionen i medlemsländerna, varefter EU:s ledare hoppas kunna gå vidare med ratifikationen . Att EU:s ledare inte följer det egna regelverket är upprörande. De hoppas uppenbarligen kunna övertala och att säga ja till samma grundlag som deras väljare så entydigt röstat nej till efter parlamentsvalen i dessa länder . Men sådan maktarrogans fördjupar klyftan mellan medborgarna och den politiska eliten. Just nu finns en unik möjlighet att börja bygga ett samarbete i där medborgarna är delaktiga. Kloka ledare lyssnar och lär av misstag. Samarbetet i är oerhört viktigt, men för att hålla i längden måste det vara förankrat i folkopinionen. Inte minst i finns en stark EU-kritisk opinion, vilket en färsk SCB-undersökning bekräftar. Kör EU-eliten blint vidare mot centralisering och statsbygge kan det sluta illa. I stället krävs en grundläggande reformering av samarbetet i . En nystart för det europeiska samarbetet med inriktningen smalare men vassare skulle kunna läggas upp ungefär så här: Dödförklara definitivt EU-grundlagen och utlys en bred, folklig debatt i hela om hur det framtida samarbetet bör utformas. Utarbeta därefter ett förslag till ett i huvudsak mellanstatligt fördrag. Kraftsamla EU-samarbetet på gemensamma, gränsöverskridande frågor som handel, miljö, mänskliga rättigheter och brottsbekämpning. Gå systematiskt igenom de ungefär 100 000 sidorna EU-lagstiftning och pröva vilka delar av regelverket som kan avskaffas och vilka delar som kan återföras till medlemsländerna. Stärk de nationella parlamentens inflytande över samarbetet. Folkomrösta om framtida fördragsändringar eller ge frågan stort utrymme i en allmän valrörelse. Ett hållbart samarbete i måste vara förankrat i folkopinionen. I den svenska valrörelsen var det nästan helt tyst om EU-frågorna. Det är inget effektivt sätt att öka förståelsen för vikten av ett väl fungerande samarbete i det utvidgade EU. Vi är övertygade om att det hos svenska folket finns en stark sympati för ett nära samarbete mellan folk och nationer i , men en kritisk inställning mot maktöverföring till . Med hänsyn till att EU-frågorna knappast berördes alls i den svenska valrörelsen är det rimligt att om ett förslag till godkännande av en ny EU-grundlag blir aktuell måste denna fråga underställas medborgarna i en folkomröstning. Alternativt kan frågan skjutas till efter valet , och då kan frågan i valrörelsen bli föremål för en genomgripande debatt och partierna kan tydligt deklarera sin inställning. Per Lodenius (c)