mot · GU02MJ266 · 2006-10-24 00:00:00 — Detta är möjligt genom att elleverantörer och nätbolag sinsemellan gör upp kostnaden för att använda nätet. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Möjliggör timvis mätning av el. På flera håll har energibolag genomfört timvis avläsning av elförbrukning för konsumenten. Det är ett utmärkt sätt att ytterligare stimulera konsumenten att styra sin elförbrukning och öka motivationen för effektivisering. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som möjliggör timvis avläsning av elförbrukning för alla konsumenter. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Energieffektivisera statligt ägda, byggda och förvaltade byggnader. Upphandling ska enbart ske från den s.k. energieffektivt bästa kvartilen. Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör detta. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Skärp byggregler vid nybyggnation och ombyggnation. För byggnadsbeståndet (ny- och ombyggnation) är normer för samhällsplaneringen och för byggnaders energiprestanda centrala då koldioxidskatten bedöms ha tillräcklig styrning för att energianvändningen i bostadssektorn i stort ska ske utan fossila bränslen, enligt och (Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken 2006). Regeringen bör därför återkomma med förslag på skärpta byggregler avseende energihushållning, med strängare krav på uppföljning, samt efterlevnad av regelverk. Detta ska ges regeringen till känna. Energieffektivisera vid renovering av äldre bostäder. Särskilda insatser behövs för ombyggnation och renovering av befintliga äldre bostäder i bl.a. flerbostadshusen i de s.k. miljonprogramsområdena. Goda exempel finns t.ex. i miljonprogramsområdet i som fått 2005. Tack vare sina miljö-, energimässiga och sociala åtgärder har de minskat energianvändningen och bidragit till ökad social integration. Regeringen bör återkomma med förslag på hur befintliga äldre bostäder ska kunna energieffektiviseras. Detta ska ges regeringen till känna. Satsa på kunskap och information om energieffektivisering genom att öka stödet till energirådgivarna. Regeringen bör återkomma med förslag på hur kunskap och information om energieffektivisering kan stärkas. Det ska ges regeringen till känna. anser att det är förödande att regeringen avser att minska stödet till energirådgivarna. Vi föreslår i motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 21 att stödet till energirådgivning och regionala energikontor bör förlängas och utökas till . I anslaget ingår även åtgärder för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg, metoder och utbildning om energieffektiv teknik samt för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Utred energirelaterat avdrag på fastighetsskatten. får alla nya byggnader ett avdrag på fastighetsskatten . Det bör ses över hur avdragets storlek skulle kunna kopplas till byggnaders energiprestanda och hur en likartad hantering skulle kunna utvecklas för befintliga byggnader som genomför energieffektiviseringsinvesteringar. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur energieffektiviserande investeringar i nya och befintliga byggnader kan kompenseras med avdrag på fastighetsskatten. Detta ska ges regeringen till känna. Staten och byggbranschen bör tillsammans utforma incitament som ökar byggandet av s.k. lågenergihus med liten eller ingen extern värmetillförsel. Detta ska ges regeringen till känna. Den svenska energitillförseln har en hög andel förnyelsebar energi. baseras på förnyelsebar energi, och för elproduktionen är andelen under ett normalår. Inom energisektorn finns det en rad styrmedel för att öka andelen förnyelsebar energi. Förutom energi- och koldioxidskatten hör elcertifikatssystemet till de viktigaste styrmedlen i sektorn. Det krävs emellertid att fler åtgärder vidtas för att öka de förnyelsebara energislagens andel i det svenska energisystemet. Förslag på åtgärder: Höj målet för förnyelsebar energi inom systemet för elcertifikat. El-certifikaten är ett mycket effektivt sätt att öka produktionen av förnyelsebar elenergi. Systemet innebär att elproducenterna får ett elcertifikat för varje MWh förnyelsebar el som producerats. Certifikaten säljs sedan till elanvändarna som enligt lag är skyldiga att köpa in elcertifikat motsvarande en viss andel av sin användning. Denna kvot höjs successivt år . Som resultat uppnås lägre utsläpp av växthusgaser genom att förnyelsebara bränslen används i större utsträckning. Systemet har förlängts till 2030 och har som mål att generera . Sedan införandet av certifikaten 2003 har över förnyelsebar el tillförts och mycket talar för att vi kan överskrida målet till 2016. Vår bedömning är att det vore fullt möjligt med ett mål i intervallet om vi klarar att ta bort en del hinder, t.ex. för snabbare utbyggnad av vindkraften. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag på höjt mål för förnyelsebar energi inom systemet för elcertifikat. Detta ska ges regeringen till känna. Gör ökade insatser för att underlätta tillståndsprocessen för vindkraften. Utbyggnaden av vindkraft är framgångsrik och acceptansen hos allmänheten har ökat. Vi står bakom det ambitiösa målet att vindkraften ska ge . Vindkraftspropositionen (Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk, prop. 2005/06:143) var ett viktigt steg för expansionen, och den genomförda befrielsen av tillstånd från för mindre landbaserade vindkraftsanläggningar ökar möjligheten att överskrida elcertifikatsmålet . Vindkraft har en mycket stor potential bland annat genom havsbaserade vindkraftsparker. Det återstår dock ett flertal hinder för att förenkla den fortsatta utbyggnaden. Tillståndsprocessen för vindkraft är fortfarande mycket kostsam när det gäller vindkraftsparker och begränsar möjligheten för de energibolag som inte tillhör de tre stora. Dessutom tar det från första ansökan till tillstånd. Det gynnar varken utbyggnaden eller konsumenten. Det finns också behov av att se över överklagandeprocessen och om förändringar av sakägarbegreppet är möjligt för att undvika fördröjningar. Vi tror att det är fullt möjligt och även demokratiskt försvarbart att genomföra förändringar i sakägarbegreppet. Möjligheten att höja vindkraften till särskilt riksintresse i och bör övervägas. Man bör se över om det är rimligt att en vindkraftsansökan av myndigheterna behandlas som vilken industriell verksamhet som helst. Regeringen bör utreda hur tillståndsprocessen för vindkraft kan förkortas. Detta ska ges regeringen till känna. Planeringsstöd och informationsinsatser för vindkraften bör förlängas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska ske. Detta ska ges regeringen till känna. Tillståndsgivande myndigheter och lokala politiker behöver stöd både i form av resurser och kunnande för att kommuner och länsstyrelser ska kunna underlätta vindkraftens utveckling. föreslår i motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 21 att planeringsstöd och informationsinsatser för vindkraften bör få förlängt stöd på . Det är beklagligt att regeringen inte budgeterat medel för detta syfte. För att ytterligare stimulera en snabbare utbyggnad av vindkraften bör regeringen utreda möjligheten att ålägga ansvar för att bygga ut och bekosta stamnätsanslutningar till vindkraftsanläggningar som så kräver. Detta ska ges regeringen till känna. Stöd marknadsintroduktion och informationsstöd för solenergi. Solenergi kan användas mycket mer. Energin i solinflödet till jorden är cirka 10000 gånger större än hela världens energianvändning. Solenergi kan användas till att producera värme och el samt vätgas som ett av framtidens drivmedel. Svensk forskning och utveckling av solceller är världsledande och ska ges fortsatt stöd. bedömer att det finns ett potentiellt utrymme för 2 TW solvärme och solel . Vi avsätter ytterligare på stödet för marknadsintroduktion och informationsstöd (motion med anledning av prop. 2006/2007:1 Utgiftsområde 21). Vidare föreslår vi att stödet inriktas mer på solenergi. Utveckla en nationell strategi för bioenergi. Det finns stora möjligheter inom jord- och skogsbruket att producera mer råvara. Bioenergiproduktionen bedöms enligt () kunna öka med , från dagens till . Enligt kan åker och nedlagd, ej beskogad odlas med energigrödor och energilövträd i en omfattning av . Skogens tillväxt kan vidare ökas långsiktigt genom effektivare skötsel. Ekonomiskt stöd för produktion bioenergi finns i det nya miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet för 20072013, som har varit med och arbetat fram. En nationell strategi bör tas fram för att analysera hur denna utveckling kan främjas utan att den biologiska mångfalden påverkas negativt. Regeringen bör återkomma med en nationell strategi för bioenergi. Detta ska ges regeringen till känna. Gör utökade satsningar på biodrivmedel. Vi föreslår ökade satsningar på forskning om biodrivmedel och bioraffinaderier, som vi påvisat i denna motion, kapitel 6.3 Energi- och klimatforskning. Kraftiga investeringar på biodrivmedel är nödvändiga, vilket understryks i denna motion, kapitel 6.2. Industrin har ökat sina utsläpp. En betydande del av den svenska industrin ingår i EU:s handelssystem för koldioxid, som är en av Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer vars syfte är att minska utsläppen av växthusgaser. Enligt Energimyndigheten och kan utsläppen från de verksamheter som ingår i systemet i ändå komma att öka . Detta skulle betyda att koldioxidutsläppen från anläggningar inom utsläppshandeln då står för av växthusgasutsläppen i . Då EU:s handelssystem med utsläppsrätter har ett övergripande utsläppstak för koldioxid behöver vi minska utsläppen i framför allt den del av industrin som inte ingår i handelssystemet. Den svenska industrin har en kraftig nedsättning av energi- och koldioxidskatterna och fick en sänkning av den totala beskattningen av energianvändningen när koldioxidskatten infördes . Detta gäller även den del av industrin som inte ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Enligt kan av industrins oljeanvändning ersättas med biobränslen och/eller fjärrvärme . Det finns även ett utrymme för kraftiga energieffektiviseringar; den icke-energiintensiva industrin kan eleffektivisera med . Förslag på åtgärder: ska vara drivande för att taket för antalet utsläppsrätter successivt sänks inom EU:s handelssystem. Det är en förutsättning för att utsläppen av växthusgaser från den handlande sektorn ska kunna minska. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. bör aktivt driva frågan om auktionering inom EU:s handelssystem. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Det skulle skapa en bättre fungerande marknad och en lägre samhällsekonomisk kostnad för att nå klimatmålen, enligt bl.a. och (Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken 2006). Utred hur en höjning av energi- och koldioxidskatten för den del av den svenska industrin som inte omfattas av EU:s handelssystem skulle påverka utsläppen av växthusgaser och företagens internationella konkurrenskraft. Regeringen bör återkomma med en sådan utredning. Detta ska ges regeringen till känna. Utred hur styrmedel kan stärkas för att den olja som används för värme och ånga inom industrin ska ersättas med biobränslen eller fjärrvärme. Regeringen bör återkomma med en sådan utredning. Detta ska ges regeringen till känna. Utred incitament för att industriföretag ska eleffektivisera mer. Även inom industrin finns en stor potential att energieffektivisera. Detta ska ges regeringen till känna. Behandling av organiskt avfall medför utsläpp av koldioxid men framför allt metan som också är en växthusgas. Utsläppen från avfallssektorn har minskat kraftigt tack vare krav på avfallsplanering, producentansvar för olika varugrupper, skatt på deponerat avfall, förbud mot deponering av utsorterat brännbart och organiskt material, samt investeringsbidrag för insamling av metangas för energiutvinning. Men kravet på att sortera insamlat avfall har troligen haft störst effekt. Det har lett till att brännbart material har kunnat användas till el- och värmeproduktion och därmed ersatt användningen av fossila bränslen för energitillförsel. tog beslut att fossilt kol i visst hushållsavfall ska vara skattepliktigt om det förbrukas för uppvärmning. Förutom att skapa likvärdiga villkor för olika fossila bränslen innebär förslaget en styrning mot miljömässigt bättre utnyttjande av avfallet genom att premiera förbränning där både värme och el utvinns. Skatten på avfallsförbränning syftar till att öka återvinningen av material och på det sättet bidra till att minska utsläppen av koldioxid. Skatt på förbränning av avfall är nödvändig för att minska sopförbränningen och öka materialåtervinning. Förslag på åtgärd: I vår budgetmotion med anledning av prop. 2006/07:1 föreslår vi en höjning av avfallsförbränningsskatten . ska besluta om ändring av lagen (1994:1776) om skatt på energi i enlighet med vad som anförs i motionen. Detta bör ges regeringen till känna. Inom jordbrukssektorn har utsläppen av växthusgaser minskat pga. förändrade förhållanden inom jordbrukspolitiken och inte genom riktade satsningar för att minska jordbrukets klimatpåverkan. saknas styrmedel och åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från jordbruket. visar utsläppen från arbetsmaskiner och arbetsfordon från bl.a. jord- och skogsbruket en ökande trend. Förutom drivmedelsskatt förekommer inga styrmedel som bidrar till energieffektivitet. Nya ekonomiska styrmedel eller andra former av styrmedel borde utredas, t.ex. grön avskrivning det vill säga att företag får göra en snabbare avskrivning vid ersättning av gamla maskiner till nya energieffektiva maskiner och fordon. Förslag på åtgärd: Gör en samlad analys av hur jordbrukets utsläpp kan minskas. Regeringen bör återkomma med ett samlat förslag med konkreta åtgärder som syftar till att minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser. Detta ska ges regeringen till känna. Genom miljöteknikexport kan bidra till att minska de globala utsläppen av växthusgaser och öka sysselsättningen i . För att öka sysselsättningen som vi skapar ett ekologiskt hållbart energisystem både i och internationellt måste vi ligga i framkant. Potentialen är enorm. pekar ut miljöteknik som en av de viktigaste framtidsbranscherna i världen. sysselsätter miljöteknikföretag ca 100 000 personer i , och enligt kan branschen generera ytterligare 1000015 000 nya arbetstillfällen redan till 2010. De riktigt stora exportmöjligheterna finns inom områdena förnyelsebar energi och energieffektivisering. Genom en fortsatt energiomställning i skapas en stark inhemsk marknad för de företag som arbetar med miljöteknik. Det ger en trygg bas och förutsättningar att ta täten i konkurrensen med andra länders näringsliv. har medverkat till inrättandet av det nya miljöteknikrådet Swentec som ska stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik. Förslag på åtgärder: Regeringen bör ta fram en strategi för att stärka den svenska miljöteknikbranschen. Detta bör ges regeringen till känna. Swentec bör stärkas för att kunna stödja utvecklingen av miljöteknikbranschen. Detta bör ges regeringen till känna.