ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N267 · 2006-10-27 00:00:00 — Ersättning för förmögenhetsskada vid gruvbrytning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av näraliggande gruvdrift ska omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor för tätbebyggda samhällen med näraliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen måste omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften måste omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada.
mot · GU02N268 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en energipolitik för jobb och tillväxt i energiintensiv industri. I området kring finns en skogsindustriell sektor av stor betydelse. Utanför finns modernaste tidningspappersbruk, , som ingår i Holmenkoncernen. I området finns också Billerud i och Graphic Packaging i Fiskeby. Dessa anläggningar har direkt 2000 anställda, men indirekt är betydligt fler jobb i området kopplade till skogsindustrin. Enligt en studie av Indeco 2005 finns vart nionde jobb i i skogsindustrin med närliggande konverterings- och serviceföretag. använder så kallad mekanisk pappersmassa. Fördelen är att man utnyttjar av massaveden. Det är en vedsnål process som kräver mycket elenergi. Alternativet är kemisk massa med lägre elanvändning men vedutbyte. Bakgrunden till Holmens, och , satsning på mekanisk massa är att man vill använda den svenska skogen så effektivt som möjligt för export av högvärdiga pappersprodukter. Av produktionen i går på export. För är det betydligt mer lönsamt att förädla skogen till papper än att elda upp skogen. Men det är viktigt att el finns tillgänglig till konkurrenskraftiga villkor, vilket kräver att utbudet av el ökar. Elanvändningen i är ca , ungefär lika mycket som i hela och tillsammans. Anläggningens elkostnader är större än lönekostnaderna. Energipolitiken måste ge utrymme för fortsatta investeringar i skogsindustrin i . Alla tillskott behövs i elförsörjningen. Ett område där kan öka sin elproduktion är kraftvärmesektorn. Om man tar hänsyn till befintligt värmeunderlag produceras relativt lite el från kraftvärme i jämfört med andra länder. Ett sätt att öka elutbytet i kraftvärmeverk är att använda naturgas, och biogas, som bränsle. Med naturgas blir elutbytet dubbelt så högt på samma värmeunderlag, jämfört med exempelvis fasta biobränslen. I industrin kan naturgas användas för effektiv elproduktion i mottrycksanläggningar som även förser industrin med processånga. Det är därför viktigt att energipolitiken också underlättar för effektiva kraftvärme- och mottrycksanläggningar som kan använda naturgas och biogas som bränsle.
mot · GU02N270 · 2006-10-26 00:00:00 — Nationell handlingsplan för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell handlingsplan för socialt företagande utarbetas. I handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning inom ramen för Europeiska unionens Lissabonstrategi (regeringens skrivelse 2005/06:23 sidan 44) sägs att sociala företag kan spela en betydelsefull roll i arbetet med att integrera utsatta grupper både i samhälle och i arbetsliv. Dessa företag möjliggör övergång från passivt försörjningsstöd till rehabilitering, utbildning och arbete på ett effektivt sätt, utifrån ett entreprenörskap som utvecklar nya affärsområden och nya verksamheter. De kan därigenom bidra till både ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. I Alliansens program om tillväxt och sysselsättning (En rivstart för för nya företag och jobb sidan 41) betonas att de sociala företagen är viktiga aktörer för att lotsa in utsatta på arbetsmarknaden och att därför förutsättningarna för dessa företag bör förbättras. Det svenska handlingsprogrammet för Lissabonstrategin revideras av regeringen för att sändas in till . I det reviderade handlingsprogrammet bör den breda uppslutning som finns om det sociala entreprenörskapet och de sociala företagens betydelse komma till uttryck genom att regeringen utarbetar en handlingsplan för det sociala företagandet. Inom ramen för Socialt företagande vidgar arbetsmarknaden har ett förslag till handlingsprogram utarbetats i syfte att förbättra förutsättningarna för socialt företagande. I projektet samverkar sociala företag, rådgivare, intresseorganisationer, och .
mot · GU02N272 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av kooperativt företagande. Människor vill driva företag tillsammans Den nya regeringen vill främja en mångfald av företagsformer för att ge varje individ möjligheten att välja den form som passar bäst för honom eller henne. I en helt färsk rapport finns siffror från Nuteks stora entreprenörskapsbarometer som visar att en majoritet, närmare två tredjedelar eller två miljoner människor, av dem som kan tänka sig att bli företagare helst vill driva företag tillsammans med någon eller några andra. Bland ungdomar, kvinnor och högutbildade är det ännu större andelar. Undersökningen styrker den erfarenhet som dragits i många andra sammanhang, att framtidens entreprenörer vill samarbeta med andra i sitt företagande. Likaväl drivs de av en vilja att förverkliga idéer och att arbeta självständigt. I samma rapport visar siffror från SCB att kooperativa företag i form av ekonomiska föreningar är den företagsform som vuxit allra snabbast i antal . De har till största delen etablerats i branscher där sådana inte funnits tidigare, inte minst i moderna och växande tjänstebranscher. Tillväxten har varit kraftig i 10 av SCB:s 15 branschgrupper. Detta bekräftar att ett företagande tillsammans ligger i tiden. Men är antalet ekonomiska föreningar försvinnande litet vid sidan av aktiebolagen och de enskilda firmorna. Stödet till nyföretagande måste utvecklas Resultaten i rapporten pekar mot att stödet till nyföretagande behöver förändras för att samhället ska kunna ta tillvara den tillväxtpotential som finns i detta. är stödet i mångt och mycket inriktat på den traditionella ensamma entreprenören. Möjligheten att driva företag tillsammans i bl.a. kooperativ form ses inte alltid som ett reellt alternativ. Här gömmer sig sannolikt en delförklaring till att endast ett fåtal verkligen blir företagare trots att drygt hälften av alla svenskar kan tänka sig det. Alla som kommer i kontakt med nyföretagande banker, myndigheter, revisorer, företagsrådgivare, arbetsförmedlingar, m.fl. bör kunna informera om att det finns en företagsform och rådgivning att tillgå för människor som vill driva företag tillsammans. Dessa aktörer borde också skaffa sig bättre kunskap om vad olika former av företagande innebär. På det sättet kan regeringens intention att ge varje individ möjlighet att välja den företagsform som passar bäst infrias. Det finns 25 kooperativa utvecklingscentrum i landet. Där finns det särskild kompetens att stödja start och utveckling av företag som flera människor gemensamt driver och verkar i och där andra motiv än den ekonomiska avkastningen är viktigast. De kan vara viktiga nyckelaktörer i arbetet med att utveckla företagandet. Med fler företagare, fler företagsformer och förståelse för behov av möjligheten att kunna utvecklas tillsammans kan regeringens strävan om fler och växande företag bli verklighet.
mot · GU02N273 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga stödinsatser så att fler kan starta kooperativa företag. Ett mångfacetterat näringsliv har stor betydelse för tillväxt och jobb. Det småskaliga kooperativa företagandet är en del av den sociala ekonomin, och företagandet inom den sociala ekonomin har medlemsnytta eller allmännyttan som främsta drivkraft. Detta är ett inslag i svenskt näringsliv som det finns många skäl att stödja. Förutsättningar för offentlig upphandling finns reglerad i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, . Krav i en upphandling om en viss driftsform torde i normalfallet inte vara förenligt med gällande lagstiftning. Däremot föreligger inga hinder för samhället att understödja människors vilja och intresse att starta kooperativa företag. En del i detta kan vara att stödja och utveckla rådgivningen till den som avser att starta företag. Sådana insatser från samhället är särskilt angelägna då många som vill starta kooperativa företag saknar erfarenhet av företagande. Mot denna bakgrund bör övervägas hur stödinsatser exempelvis vid rådgivning till intresserade kan utformas för att underlätta startande av kooperativa företag.
mot · GU02N274 · 2006-10-27 00:00:00 — Stöd till kooperativt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av stöd till kooperativa företag. De lokala utvecklingscentrumen, Coompanions, finns över hela vårt land och ger stöd till regional och lokal utveckling för de kooperativa företagen. Dessa företag kan betyda mycket för att ge människor möjlighet att försörja sig själva istället för att bli arbetslösa. har framtiden för sig. De startas inom upplevelseindustrin, IT-branschen, vård- och omsorgssektorn etc. kreativa kunskapsintensiva tillväxtsektorer som ser till att håller måttet i den framtida näringslivsutvecklingen. Företagare inom det kooperativa området har ofta en verksamhet av relativt liten omfattning. I dessa företag är det extra angeläget att det finns tillgång till lokalt riskkapital och att reglerna för företagandet är så enkla som möjligt. Det kan lokalt vara svårt att få stöd med investerings- eller riskkapital för att få möjlighet att starta ett företag. Även om det vidtagits åtgärder för att förbättra förutsättningarna, bland annat vad avser så kallad såddfinansiering, är det fortfarande angeläget att stimulera till ökade möjligheter att starta kooperativa företag. De kooperativa företagen kan, med rätt stöd och ökade möjligheter, ge människor en ny framtidstro och kommer därigenom att motverka arbetslöshet och avfolkning i glesbygden. i (s)
mot · GU02N276 · 2006-10-25 00:00:00 — Utvärdering av privatiseringar och avregleringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att utvärdera och dra lärdomar av för- och nackdelar med de privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar som genomförts . En bieffekt av inträde i EU har varit en mängd privatiseringar, avregleringar, bolagiseringar och konkurrensutsättning av verksamheter. Förvisso är marknadsekonomin nödvändig och bra för tillväxt och välstånd. Vissa avregleringar har även bidragit till att höja effektivitet och minska kostnader. Men långt ifrån alla verksamheter blir automatiskt billigare och bättre av att konkurrensutsättas. För individen innebär det att man i konkurrensens namn och utifrån något tänkt kund- och konsumentperspektiv kan välja allt från el- till teleoperatörer. Ja, till och med välja fonder för att få ihop till sin försörjning på ålderns höst. Redan vid livets början ska man börja sökandet efter något bolag som är berett att ta en heltäckande försäkring på barn, och redan där börjar livets ständiga strävan efter ett par sparade slantar hit och dit. Även om utredningar har gjorts i ämnet saknas det en sammanfattande helhetssyn på de olika nivåerna, riksnivå, regional och lokal nivå. Vi ser framför oss när vän av ordning ställer sig frågan varför det bara finns ett konkurrensverk. Det vore kanske ur konkurrenssynpunkt bra med några ytterligare konkurrensverk som kunde konkurrera om vilka som kan bidra till den bästa konkurrensen. bör sammanfattningsvis ge regeringen till känna att det finns behov av en utvärdering för att dra lärdomar av för- och nackdelar med genomförda privatiseringar, bolagiseringar och avregleringar.
mot · GU02N277 · 2006-10-22 00:00:00 — Utlandsfödda företagares möjligheter att få lån och krediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån. Statistik visat att utlandsfödda är de som brukar drabbas värst av arbetslöshet. För många utlandsfödda svenskar blir vägen ut ur arbetslösheten att starta eget företag och på så sätt skapa sig ett eget jobb. Tyvärr har det visat sig att utlandsfödda har svårare att få lån och krediter. Enligt en rapport från har andelen som sökt men inte fått lån ökat . En tredjedel av dem som är födda utomlands och söker lån får avslag som bara en åttondel av företagare födda i nekas lån. Ska vi kunna skapa jobb och stimulera småföretagandet i är det viktigt att detta sker på lika villkor, oavsett om man är född i eller utanför . Vi kan inte stänga invandrarföretagare ute om vi eftersträvar att skapa fler jobb. Därför är det viktigt att småföretagarlån i större utsträckning även riktas till utlandsfödda företagare.
mot · GU02N278 · 2006-10-27 00:00:00 — Infrastruktur för naturgas och biogas tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om infrastruktur för naturgas och biogas. Av nästan 300 kommuner har endast drygt 30 tillgång till ett ledningsnät för natur- och biogas. Flera initiativ har tagits för att bygga ut ledningsnätet. Basindustrin har ställt sig positiv till detta eftersom det skulle ge möjlighet till såväl ökad elproduktion i kraftvärme som utfasning av kol och olja i industriproduktionen. Men utbyggnaden av ledningsnätet har gått trögt, vilket bl.a. har berott på ogynnsamma villkor för naturgasbaserad kraftvärme. Att gaskraftverken nu ska befrias från koldioxidskatt kan gynna utvecklingen. Det har också varit mycket långdragna tillståndsprocesser för ledningsprojekten. Naturgas är ett effektivt komplement till andra energikällor. Vid förbränning bildas koldioxid, men i mindre utsträckning än när det gäller kol och olja. Gasen är giftfri och ett gasledningsnät ger försumbara intrång i landskapsbilden. En utbyggnad av naturgasnätet skulle kunna bana väg för den inhemska biogasen och därmed stärka industrins konkurrenskraft genom miljövänlig inhemsk energi. Dessutom ger själva utbyggnaden också sysselsättning . distribueras också biogas i nätet, något som i ett längre perspektiv kan bli en allt större andel av gasen. Ett längre ledningsnät skulle nå flera platser där biogas och längre fram eventuellt vätgas kan produceras och matas in i ledningsnätet. Ett längre ledningsnät skulle också ge bättre möjlighet att försörja fler platser med fordonsgas som kan ersätta bensin och diesel. Statligt stöd till en utbyggnad av naturgasnätet är naturligtvis inte aktuellt, men om det sker på kommersiella grunder kan det bidra till såväl en tryggare energi- och elförsörjning som en ökad sysselsättning.
mot · GU02N279 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydliga spelregler vad gäller en eventuell fortsatt förtida avveckling av de svenska kärnkraftverken. är starkt beroende av tillverkningsindustrin för tillväxt och utveckling. förmåga att konkurrera på en internationell marknad är nära kopplad till tillgången på billig elkraft där priserna präglas av stabilitet och förutsägbarhet. Regeringens energipolitik har inneburit att har ett importöverskott av el som ofta har producerats på ett miljömässigt dåligt sätt. understryks det ytterligare genom överenskommelsen om att avveckla Barsebäck2 och stängningen som skett 2005. Regeringens politik på energiområdet skapar stor osäkerhet om den svenska produktionen av el och de svenska elpriserna i då näringslivet är starkt beroende av tydliga besked om de svenska elpriserna .
mot · GU02N283 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en etanolfabrik på det småländska höglandet. Förnyelsebara energikällor som kan användas till uppvärmning av hushåll och som bränsle till industrin och transporter är en av framtidens och vår tids viktigaste frågor. Regeringen har också påtalat behovet av ökad forskning kring förnyelsebara energikällor och har i årets budget förstärkt anslaget till energiforskningen. Det uppgår nu till och ska fördelas genom till forskning, utveckling och demonstration av förnyelsebara energikällor. EU:s biodrivmedelsdirektiv sätter ett mål om minst 5,75 procents användning av biodrivmedel inom fordonssektorn. 2005 var målet , vilket inte nådde upp till. En anledning var att låginblandningen av etanol i bensin redan nått sin maxnivå. För att ska kunna leva upp till direktivet behövs insatser på flera håll i landet. Det krävs också att etanolproduktionen lokaliseras på sådant sätt att distributionen till tankställen underlättas. bedrivs ett antal pilotprojekt för produktion av biodrivmedel. En försöksverksamhet med etanolproduktion finns t ex i där man använder ved till framställningen av etanol. Försöket bedrivs i samarbete med och forskning pågår även vid . En annan etanolfabrik finns i . För att etanolfabriker ska vara effektiva krävs att de ligger nära råvaran och att de har nära till kommunikationer. Det småländska skogstäta höglandet uppfyller dessa kriterier och en förberedande studie till en etanolfabrik på höglandet är redan klar. I den nämns särskilt ypperliga geografiska läge som knutpunkt för järnvägen och närheten till råvaran. I rapporten framhåller man även att restprodukten, ligin, skulle kunna användas vid eldning i industriella krafvärmeverk, eller som pellets vid eldning i villor. En etanolfabrik på höglandet kan med fördel samlokaliseras med just kraftvärme- eller pelletsproduktion för större samordningsvinster. Möjligheterna att utnyttja ny miljövänlig teknik skänker arbetstillfällen till en region och exportintäkter till landet. På tror man att 8090 nya arbetstillfällen kan skapas genom den nya fabriken i . Med de goda exempel som finns i både och är förutsättningarna bättre än någonsin för etableringen av en etanolfabrik i . Projektet har finansierats av bland andra EU:s regionala utvecklingsfond mål 2 Södra, i , höglandskommunerna och i . Vikten av en etanolfabrik på det småländska höglandet bör därför ges regeringen till känna.
mot · GU02N284 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors företagande. Över en miljon människor, eller var femte person i arbetsför ålder, befinner sig av skilda anledningar utanför arbetsmarknaden. Det är en alldeles för hög siffra i en högkonjunktur har kännetecknats av just tillväxt utan att nya arbeten skapats och det innebär personligt lidande och en kostnad för samhället. Särskilt med tanke på hur den demografiska strukturen kommer att se ut med stora pensionsavgångar bland 40-talisterna och med siktet inställt på en fortsatt stark välfärdsstat, krävs att fler människor arbetar. Den borgerliga alliansen gick också till val för fler jobb och fler människor i arbete. I årets budget har regeringen lagt fram en rad förslag som beräknas leda till ökad företagsamhet och att fler människor får arbete. Stora satsningar görs på förändringar i systemen, som t ex sänkt arbetsgivaravgift och avgiftslättnader för tjänstesektorn, samt att man får till en bättre matchning mellan arbetssökande och utbudet av arbete. Som följd av en kombination av faktorer som har att göra både med attityder till företagande och ett krångligt regelverk, är nyföretagandet lägre i än i många andra jämförbara länder. Den socialdemokratiska politiken har varit att tillskapa fler arbeten inom den offentliga sektorn med plusjobben som det mest flagranta exemplet, istället för att uppmuntra till eget företagande. Sedan regelförenklingsarbetet startade har det fram till tillkommit 1750 fler regler netto. Vi har också en större export av patent än andra europeiska länder. Sammantaget gör detta att det är svårt att vara företagare och entreprenör i dagens . Svårast är det för kvinnor, eftersom det för dem handlar om att slå sig fram inom en värld präglad av manliga strukturer och tänkesätt. Det kan också handla om att kvinnor i högre grad riskerar att komma i konflikt mellan ansvar för hemmet och yrkesarbete. Det är därför helt rätt att regeringen satsar på forskning kring kvinnors företagande och vad som specifikt försvårar för kvinnor att starta eget eller att få sitt företag att växa. Att uppmuntra unga kvinnor på ett tidigt stadium förefaller extra viktigt för att få dem att se entreprenörskap och företagande som en framtida försörjningsmöjlighet. Resurscentrum till stöd för kvinnligt företagande finns på 150 orter, och har i flertalet rapporter lyft fram frågan om kvinnligt företagande. Dessa resurser tillsammans med den nya regeringens föresatser bådar gott för en ny generation kvinnliga entreprenörer. Det finns dock skäl att framhålla att det finns kvinnor som driver mindre företag, ofta med kopplingar till tjänstesektorn, men som inte alltid själva ser möjligheterna till att växa. Med anledning av det som anförts om kvinnligt företagande i regeringens budgetproposition, vill jag särskilt framhålla betydelsen av att man också beaktar befintliga företags behov specifikt de som drivs av kvinnor av att hitta formerna för att växa och utvecklas.