ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A260 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att se över standarden för svensk yrkesklassificering. Andelen kvinnor som förvärvsarbetar i är bland de högsta i världen, på en arbetsmarknad som är starkt uppdelad. av männen arbetar i den privata sektorn. Kvinnor finns i både den offentliga och privata. Allra flest män finns i sektorer som industri, bygg och transport. Flest kvinnor verkar områden som handel, omsorg, hälso- och sjukvård och i skolor. Kvinnor har lägre lön än män, i snitt lägre. När faktorer som ålder, utbildning m.m. är borttagna, visar statistiken ändå en skillnad på lägre lön, utan godtagbar förklaring. Kvinnor har inte heller chefspositioner i samma utsträckning som män. är kvinnor mer ofta än män utbildningsmässigt överkvalificerade för sitt arbete. Kvinnor har inte förmögenhet i samma utsträckning som män och driver inte företag i samma utsträckning som män. Om en kvinna väljer att dölja sitt namn/kön har hon 15procent större chans att få ett sökt arbete. Det finns många anledningar till att kvinnor har lägre löner än män. En är att möjligheten till lönevariationer inom det egna yrket skiljer sig kraftigt åt mellan yrken som är könsdominerade. För ett mansdominerat yrke som maskinoperatör finns 27 olika yrkeskategorier. Inom den kvinnodominerade yrkesgruppen vård- och omsorgspersonal finns sex.1 Det är alltså inte lika lätt för en undersköterska som valt att fördjupa sina kunskaper i demens eller taktil beröring att komma till en yrkesgrupp där man tar hänsyn till hennes ökade kunskaper och därmed berättigade krav på högre lön. Alliansregeringens förslag till en skatte- och bidragsreform ger betydande skattesänkning för dem som arbetar och ger en större ekonomisk frihet för många grupper, inte minst kvinnor vilket är en välkommen och nödvändig reform. Därutöver måste antalet yrkeskategorier för vård- och omsorgspersonal öka. Den som skaffar sig specialkunskaper och ökar sin yrkeskompetens ska kunna lyfta fram dem och därefter placeras i en yrkeskategori som tar hänsyn till hennes eller hans kunskaper. Den yrkesklassificering som finns är i behov av översyn, framförallt med hänsyn till de få möjligheterna för kvinnor i vård- och omsorgsyrken. SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv.
mot · GU02A264 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av någon form av ökad kontroll exempelvis genom registerkontroll av personal i handikappomsorgen. Med hänvisning till en pågående utredning i avslogs ett snarlikt yrkande från undertecknad av /06. Med anledning av regeringsskiftet är det svårt att veta vilka av den förra regeringens pågående arbeten som kommer att fullföljas och vilka som läggs ner. Jag upprepar därför mitt förslag med marginella justeringar med hänsyn till den behandling som förevarit. I all verksamhet där människor är utsatta och i ett beroendeförhållande är det viktigt att göra vad som är möjligt för att garantera att personalen är tillförlitlig. Vid anställningar i arbeten med barn är registerkontroller obligatoriska, som ett sätt att försäkra sig om att de som ansvarar för anställningar inte skall kunna vara okunniga om en sökandes eventuella tidigare kända kriminella bakgrund. Sådana krav på registerkontroller bör kunna ställas i större utsträckning än . I ett betänkande som överlämnades (SOU 2005:65) föreslås att registerkontroller införs även för personal vid hem för vård eller boende, HVB, som tar emot barn och unga. Enligt min mening är registerkontroller lika viktiga i arbeten med människor med funktionshinder i alla åldrar. Registerkontroller innebär visserligen alltid ett ingrepp i den personliga integriteten, men den enskildes intresse bör i dessa fall stå tillbaka för behovet av att så långt möjligt skydda den utsatta parten. Mot denna bakgrund yrkas därför att regeringen lägger förslag till i frågan. Med den kunskap jag har om metoder föredrar jag att registerkontroll föreslås även för detta yrkesområde, men om nya och mer verkningsfulla och mindre integritetskränkande metoder kan tas fram är jag inte ovillig att pröva nya kreativa förslag. Mitt mål är ökad trygghet för de utsatta. Det är dock viktigt att en registerkontroll, där den tillämpas, inte uppfattas som en garantifunktion i sig själv. Höga krav och ökad vaksamhet blir en allt viktigare del i arbetsledning och anställningsförfaranden i takt med att samhället överlämnar allt mer av den tidigare institutionaliserade vården till självständig personal som allt oftare arbetar ensamma hemma i vårdtagarnas egna bostäder och till externa utförare.
mot · GU02A265 · 2006-10-30 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag för att ytterligare begränsa användningen av ensamarbete i enlighet med vad som anges i motionen. Trots att mycket har gjorts när det gäller att i föreskrifter och lagar förhindra ensamarbete och nätter tycks inte rånen, hoten och den psykiska stressen ha minskat. Regeringen skärpte lagstiftningen så att ensamarbete blev förbjudet på bensinstationer. Där har också förbättringar skett. Men om man ser på utvecklingen inom t.ex. butiker så ökar rånen . Så kan det inte få fortsätta. Ensamarbete regleras i AFS 1982:3 och innebär kortfattat att när det planeras för ensamarbete skall beaktas att det finns kontaktmöjligheter med andra i händelse av behov, den anställde ges tillräckliga resurser och rätt utbildning för att kunna utföra arbetet ensam, ensamarbete inte skall utföras då det innebär allt för stor fysisk påfrestning skyddsombudet skall underrättas och minderåriga inte bör ensamarbeta om det finns särskilda risker. Trots detta regelverk tycks inget hända. Brottsligheten inom detaljhandeln ökar, och arbetsmarknadens parter har inte lyckats komma till rätta med situationen. Inte minst mot bakgrund av att många kvinnor och yngre personer jobbar inom detaljhandeln är det uppenbart att arbetsmiljön måste förbättras påtagligt. ses bara i statistiken eller i tidningsnotiserna antalet brott och lite andra fakta. Men för varje siffra i statistiken finns en människa. Det kan vara en person som blivit hotad kanske med kniv eller pistol ensam på sitt jobb, helt utlämnad och oftast mitt . Denna situation kan givetvis ge men för livet. Rädslan och risken för att bli utsatt för ett rån innebär en mycket tuff psykisk arbetsmiljö. Stressfaktorn torde vara maximal hela arbetspasset. Det är inte en värdig arbetsmiljö i . Att ytterligare begränsa användningen av ensamarbetare och nätter borde därför vara en självklar åtgärd som regeringen ser över och återkommer till med lagförslag kring.
mot · GU02A266 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finansieringen av Saltsas fortsatta forskning säkras utan avbrott. Saltsa är ett samverkansprogram mellan , , och som driver problemorienterad forskning om aktuella svenska och europeiska arbetslivsfrågor. Programmet syftar till ett bättre svenskt och europeiskt arbetsliv genom att ta fram och förmedla aktuella kunskapsunderlag av hög vetenskaplig kvalitet. Ett nära samarbete har byggts upp med forskare vid ett antal europeiska universitet och forsknings- och utredningsinstitut. Programmet har en årsbudget på och driver ca25 olika forskningsprojekt om svenskt och europeiskt arbetsliv med svenska och europeiska forskare. Saltsa har vunnit stor respekt och tycks mer känt bland bl.a. beslutsfattare i de europeiska institutionerna i än här hemma. , som bl.a. varit generaldirektör för direktorat för sysselsättning och socialpolitik, fick i uppdrag att utvärdera Saltsaprogrammet 2002. kommentar till Saltsaprogrammet: Den verksamhet, som Saltsa har berdrivit under , har lämnat ett antal viktiga bidrag till kunskapen om arbetsmarknad och arbetsliv. Programmet har därigenom lagt en god grund för de svenska organisationernas medverkan i den europeiska sociala dialogen. Saltsas verksamhet bör från svenskt EU-perspektiv betraktas som en viktig investering, som kommer att ge ett ökat utbyte , och som kan användas både av organisationerna och av det officiella som ett sätt att påverka den europeiska dagordningen och policyutvecklingen. Det har gått och Saltsa har befäst den ställning som konstaterade. Saltsa har publicerat rapporter av hög relevans relevanta inte bara för parterna på arbetsmarknaden utan också för statsmakterna. Det gäller frågor om arbetsmiljöorganisation, arbetsmarknadspolitik och arbetsrätt. Allt med en europeisk dimension. Den europeiska sysselsättningsstrategin har exempelvis analyserats med avseende på innehåll och hur den har införlivats i medlemsstaterna. Den aktuella frågan om flexicurity analyseras i ett av de pågående projekten. Vid etablerandet av bestämdes det att skulle vara värdmyndighet. Om institutet läggs ned såsom regeringen föreslagit är det angeläget att forskningsprojektet får en fortsättning utan avbrott. Det tar nämligen att etablera internationella forskningssamarbeten av den kvalitet som Saltsa har. Även ett kortare avbrott betyder att forskningsprojektet måste avbrytas och att de avtal som finns med de utländska institutionerna måste brytas. I värsta fall kan det bli fråga om skadestånd till de institutioner där forskningen bedrivs.
mot · GU02A267 · 2006-10-25 00:00:00 — I samhällsdebatten har många velat förklara dessa fakta med så kallade kulturella skillnader, men en färsk rapport från (2006) fastställer att det beror på att kvinnorna hamnar i lågbetalda lågstatusyrken utan möjlighet att byta jobb eller kompetensutveckla sig. En del har flera jobb för att få ekonomin att gå ihop. Ohälsan beror också på att de blir diskriminerade på arbetsmarknaden. menar att orättvisor som skylls på kulturella skillnader, och de rådande föreställningarna om invandrade kvinnor som offer och isolerade, som ett socialt problem och förtryckta av sin kultur och sin man, är ett stort problem. Dessa föreställningar är en del av den strukturella rasismen och ligger till grund för och legitimerar diskriminering. Den forskning kring invandrade kvinnors arbetslivssituation som tog fart , framför allt av den nu pensionerade sociologen och forskaren , har ytterligare utvecklats. Kunskapen om samverkan mellan klass, kön och etnicitet och dess konsekvenser för invandrade kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden är viktig för att bryta föreställningar kring kultur och behöver nå ut mer i samhällsdebatten. osynliggörs invandrade kvinnor i såväl statistiken som i medierna samt av politiker, fack och arbetsgivare. ett nationellt för arbetslivsfrågor bedriver forskning, utveckling och utbildning bland annat kring vad som händer i skärningspunkten mellan kön och etnicitet. Därför är mycket kritiskt till att den borgerliga regeringen nu planerar att lägga ner institutet. Det behövs mer forskning och fler siffror och undersökningar som visar hur verkligheten ser ut. Endast så skapar vi en levande och mer faktabaserad samhällsdiskussion. Att lyfta fram invandrade kvinnor i statistiken är en förutsättning om man menar allvar med att bryta den strukturella diskrimineringen och skapa förutsättningar för lika villkor på arbetsmarknaden och i samhället. Risken är annars att all argumentation bygger på antaganden och att diskrimineringen fortsätter att osynliggöras. Kunskap, statistik och kvalitativa studier är grundläggande för att hitta förändringsstrategier som tar hänsyn till både kön och etnicitet. Den kunskap som är under utveckling borde ges större spridning, men också möjlighet att omsättas i konkreta åtgärder. Till exempel pågår på JämO arbete med att kartlägga invandrarkvinnors situation på den svenska arbetsmarknaden. Det behövs också strategier gentemot arbetsgivare som på olika sätt begränsar invandrade kvinnors möjlighet på arbetsmarknaden. menar att det behövs intensifierade insatser för att stödja invandrade kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen bör återkomma till med ett handlingsprogram och en samlad strategi för att stärka utlandsfödda kvinnors ställning i arbetslivet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02A274 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att genomföra en kompetenssatsning på antidiskrimineringsfrågor inom statsförvaltningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att olika antidiskrimineringsperspektiv ska genomsyra den statliga verksamheten så att ingen människa ska känna sig diskriminerad av staten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uppmuntra kommuner och landsting att jobba med antidiskrimineringsfrågor på liknande sätt. 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till FiU. är en ett land där människor blir orättvist behandlade, trots att vi är lika inför lagen. Vårt samhälle genomsyras av strukturer som diskriminerar och utestänger människor. Ständigt får vi höra om rapporter där människor med annan härkomst, främst utanför , har svårt att få jobb och har lägre levnadsstandard än genomsnittssvensken. Verkligheten visar också att HBT-personer ständigt blir ifrågasatta och att det finns liten förståelse från samhället för deras situation. För att inte tala om att i , som anses vara ett av världens mest jämställda länder, är kvinnors månadslön, sett till hela arbetsmarknaden, av mäns månadslön. Alla är överens om att detta är fel, ändå fortsätter diskrimineringen år . De åtgärder som görs kommer åt grundorsaken till problematiken. En förändring kan bara ske om den strukturella diskrimineringen som framför allt drabbar människor med annan hudfärg, sexuell läggning, handikapp, kvinnor, unga och gamla motverkas från grunden. Bekämpa den strukturella diskrimineringen från grunden För att kunna bekämpa den strukturella diskrimineringen från grunden måste vi bli medvetna om hur våra värderingar och vårt sätt att se världen, på ett omedvetet sätt upprätthåller orättvisa strukturer och mekanismer. Men det gäller inte bara att bli medveten om detta utan också att aktivt motverka det. Här bör staten ta sitt ansvar och starta en process för att skapa ett rättvisare samhälle och inta en ledande roll för förändring, men inte bara genom att förändra attityder utan också genom att förändra den egna verksamheten så att den inte diskriminerar någon. Därför bör staten genomföra en kompetenssatsning hos all personal inom genuskunskap, HBT-perspektiv, strukturell rasism, åldersdiskriminering, handikappfrågor och andra perspektiv som är nödvändiga för att omstrukturera samhället så att det passar alla. Målet är att dessa perspektiv sedan ska genomsyra hela den statliga verksamheten. Det ska bli s.k. mainstream av olika perspektiv inom verksamheten. Det finns gott om lättillgänglig kunskap om hur man kan jobba med detta. I denna process kan man uppmana kommuner och landsting att även de ska jobba på liknande sätt med dessa frågor.
mot · GU02A275 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera och utveckla traineeprogram. Vi har en hög arbetslöshet bland unga människor mellan med eftergymnasial utbildning. Många av dessa har utländsk bakgrund. är det vanligt att nyutexaminerade personer fortsätter att studera eftersom den tuffa situationen på arbetsmarknaden annars skulle tvinga dem till arbetslöshet. De påbörjar en ny utbildning utan att ha finansiellt stöd för hela studietiden. Utbildning är färskvara och om den inte får komma till användning inom ett eller , vilket är fallet för många akademiker , minskar efterfrågan på deras tjänster drastiskt. kan vi befara problem med den framtida arbetskraftsförsörjningen. Omfattande ansträngningar kommer att krävas från både det privata näringslivet och den offentliga sektorn för att systematiskt inventera alla möjligheter att förbättra personalförsörjningsläget både på kort och på lång sikt. En viktig utmaning för bland annat kommunerna blir att attrahera högskoleutbildade ungdomar. I den gruppen finns i hög grad kandidaterna till framtidens ledar- och specialistbefattningar. Kontaktytorna mellan arbetssökande, myndigheter och privata företag måste öka. En ständig dialog mellan dessa är nödvändig. Mycket görs i kommunerna för att förbättra rekryteringsmöjligheterna. I finns exempel på kommuner som i ett samarbete har utvecklat traineeprogram för blivande ledare. Syftet är att både ge yngre arbetstagare utvecklings- och karriärmöjligheter och visa på kommunens utvecklingskraft. Det är inte enbart kommuner som har provat olika typer av traineeprogram utan även flertalet branscher. Byggbranschen är ett exempel där man inrättat introduktionsavtal som innebär att arbetstagaren får utbildning och praktiska kunskaper i starten av anställningen. Unga välutbildade människor får vid denna form av insatser kontakter med arbetslivet, som arbetsplatserna får tillgång till deras kompetens. De som utbildas på våra högskolor och universitet har mycket ny kompetens att tillföra en arbetsplats. Alla är medvetna om den brist på arbetskraft som kommer att stå inför . I arbetet med att lösa den frågan bör man utreda hur arbetet med traineeprogram har fungerat. Om resultatet är positivt, vilket det förefaller vara, bör de kunna fungera som modell för alla typer av branscher och inom hela den offentliga sektorn.
mot · GU02A277 · 2006-10-26 00:00:00 — Självstärkande övningar och självförsvar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur flickor och kvinnor ska kunna erbjudas utbildning i självstärkande övningar. Ungefär 20 kvinnor mördas av sina män . Många kvinnor blir utsatta för våld i nära relationer. Antalet överfallsvåldtäkter utomhus har ökat dramatiskt. Den s.k. Hagamannen satte skräck i många kvinnor i . De många överfallen på unga flickor i likaså. Våld och övergrepp skapar otrygghet och ofrihet för kvinnor både i hemmet och ute i samhället. Våldtäkter och övergrepp mot kvinnor handlar om bristande jämställdhet. Det handlar om ett synsätt där flickor/kvinnor är objekt. Det handlar också om makt. De respektlösa attityderna till unga flickor börjar tidigt i skolan. Kränkande tillmälen har blivit allt vanligare. Allt detta måste upphöra. Därför krävs både uppföljningsbara jämställdhetsplaner och ett kontinuerligt, tålmodigt och aktivt arbete för ömsesidig respekt och jämställdhet. Därför krävs att även föräldrar involveras i jämställdhetsarbetet. Enbart jämställdhets- och mobbningsplaner räcker emellertid inte. Det krävs ett aktivt arbete för att komma till rätta med problemen. Ett led i detta aktiva arbete utgör samtal och övningar för att stärka deras självförtroende och självkänsla. Det handlar om att lära unga kvinnor att våga sätta gränser för såväl verbala som fysiska trakasserier. Det handlar också om att stärka unga kvinnor genom att lära dem hur de kan avvärja angrepp genom undervisning av instruktörer med goda kunskaper i både självstärkande övningar, gränssättning, avvärjningsövningar och självförsvar. Regeringen bör därför utreda hur flickor och kvinnor på bästa sätt ska få erbjudande om att inhämta kunskaper om och färdigheter i att värja sig när de hamnar i oönskade situationer t.ex. när de riskerar att utsättas för våld, våldtäkt eller annan kränkande behandling samt hur sådan utbildning lämpligen kan genomföras och finansieras.
mot · GU02A278 · 2006-10-23 00:00:00 — Statligt stöd till invandrarorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det statliga stödet till invandrarorganisationer. har invandrarnas integration genom arbetslivet fått fokus i debatten. För en person med ett litet kontaktnät i det svenska samhället samt bristande språkkunskaper är hindren för att kunna etablera sig nästan övermäktiga. Detta drabbar speciellt de nya invandrare som kom till och som aldrig fått in sin fot i arbetslivet på samma sätt som de som kom under de goda tider då arbetskraft värvades från hela . Föreningslivet har stor betydelse för folkhälsan. Det är känt . Friskvård, kulturaktiviteter, idrott, studiecirklar och allt man kan göra tillsammans ökar också invandrarnas integration i det svenska samhället. Kultur och idrott förenar människor utan gränser i alla åldrar. har de ekonomiska möjligheterna för invandrarorganisationer försämrats när stödet från samhället till olika organisationer fått nya villkor, dock med ett beaktansvärt syfte, insatser mot rasism och främlingsfientlighet. Organisationsstödet påverkas dock alldeles för mycket av den allmänna debatten och de frågor och verksamheter som inte får plats i den offentliga debatten riskerar att bli glömda. En sådan fråga är stödet till invandrarorganisationer. De villkor som gäller för samhällets stöd för föreningsverksamhet förutsätter att antalet medlemmar i en organisation är minst 30 000 personer. Till och med för den största minoritetsgruppen sverigefinnar är kravet för högt satt. Däremot är det inget oöverkomligt tak att nå för en vanlig svensk förening. För att bryta social isolering och koppla av från det tunga jobbet inom industrin har de gamla arbetskraftsinvandrarna engagerat sig aktivt i föreningslivet, vilket varit till gagn för det egna modersmålet, kulturen och idrotten. har många av dessa människor blivit pensionärer och betydelsen av föreningsverksamhet och gemenskap, som bara det egna modersmålet kan erbjuda, har ökat. Många av dessa människor har ett aktivt arbetsliv bakom sig, ofta med förslitningsskador som en krävande arbetsmiljö orsakat. Tempot har blivit lugnare och träffarna består av andra aktiviteter, som gemensam matlagning och läsning och sång och musik i stället för idrott. Ett viktigt inslag i samvaron är det gemensamma modersmålet. Många har fått sämre kunskaper i svenska med stigande ålder och på grund av att de förlorat sin livskamrat och det dagliga umgänget blivit mindre. Integrationspolitik är inte bara kamp mot främlingsfientlighet utan också ett hänsynstagande till att människor också har andra behov för sitt välbefinnande. Det utesluter naturligtvis inte, tvärtom, att man inom sin ordinarie verksamhet också medverkar till de mål som är allmänt ställda för föreningsverksamhet.