mot · GU02A236 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa åldersgränsen för pendlingsresor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att AMS bör få i uppdrag att utnyttja reguljär utbildning på högskolenivå för vissa arbetssökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla som har avslutad gymnasieutbildning ska ha rätt till arbetsmarknadsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att (Vägen in i arbetslivet) ska fortsätta och utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dumpning av arbetsvillkor för unga inte ska ingå i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 32 § lagen om anställningsskydd ska omfatta situationer när en arbetsgivare avser träffa avtal om tidsbegränsad anställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen om anställningsskydd bör skärpas så att vikariat får ett tydligare personsamband. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personal som blivit uppsagd på grund av arbetsbrist bör ha företrädesrätt till ny anställning framför inhyrning av arbetskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att visstidsanställningar bör ha högre arbetsgivaravgift än tillsvidareanställningar. begär att regeringen kommer med förslag till beslut om att slopa kvalifikationskravet för medlemskap i arbetslöshetskassa enligt 34 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 1 Yrkande 9 hänvisat till SfU. 2Rätt till jobb rätt på jobbet Allas rätt till arbete är en fråga om makt och demokrati. Den mest grundläggande anledningen till att har en hög arbetslöshet trots god konjunktur är att full sysselsättning är det främsta målet för den ekonomiska politiken. Istället är det en EU-anpassad politik, byggd på nyliberala teorier, som gäller. Den politiken leder till hög arbetslöshet och gör att arbetsgivarna kan hålla lönerna nere, luckra upp anställningsskyddet och öka de tidsbegränsade anställningarna. Det sätter press också på de arbetslösa. Klass, kön och etnicitet avgör individens ställning på arbetsmarknaden och hur anställningsvillkoren ser ut. vill föra en ekonomisk politik där arbete åt alla är målet. Full sysselsättning ska gå före inflationsbekämpning. Systemet med utgiftstak, som motverkar offensiva välfärdssatsningar men tillåter ofinansierade skattesänkningar, ska avskaffas. Överskottsmålet för den offentliga sektorns finanser ska ersättas med en politik för god hushållning och långsiktig hållbarhet. Den ekonomiska politiken ska stimulera efterfrågan och uppmuntra till hållbara investeringar så att fasta och varaktiga jobb skapas. Den offentliga sektorn, vår gemensamma sektor, är den bästa motorn i utvecklingen för ett solidariskt och långsiktigt hållbart samhälle. Att omvandla utgifter för arbetslöshet till jobb i offentlig sektor är en vinst för hela samhället. Vi vill därför göra kraftfulla satsningar för att öka antalet anställda i den offentliga sektorns välfärdsverksamheter, som skola, utbildning, omsorg och sjukvård. Vi vill också satsa på offentliga investeringsprogram för miljövänlig infrastruktur, bostadsbyggande och för fysisk handikappanpassning. Sådana satsningar skapar nya jobb inom både den offentliga och den privata sektorn. Framtidens jobb ska inte vara lågavlönade och okvalificerade, utan vi ska satsa på utbildning och forskning om framåtsyftande miljöteknik och annan teknisk utveckling som bidrar till omställningen till en långsiktigt hållbar utveckling av energiproduktion, infrastruktur och kommunikationer. Unga vuxna är särskilt utsatta för arbetslöshet och dåliga förhållanden på arbetsmarknaden. Det är viktigt att ungdomar kommer in i arbetslivet på samma villkor som andra. Vi vill stärka ungas ställning främst genom generella åtgärder såsom full sysselsättning, trygga anställningar och en generell välfärd. Vi vill slå vakt om och stärka de fackliga rättigheterna. Vi vill lagstifta om rätten till heltidsarbete. Otrygga, tillfälliga anställningar ska minska och fasta heltidsjobb ska vara huvudregel, deltid en möjlighet och tidsbegränsade anställningar undantag som regleras i centrala kollektivavtal. Ungdomsarbetslöshet avser enligt SCB:s Arbetskraftsundersökning personer som inte studerar utan söker jobb och inte får jobb. Arbetslöshet bland ungdomar följer i stor utsträckning trenderna för arbetslöshet i allmänhet, men ligger en bit högre. Dagens höga arbetslöshet slår hårt mot ungdomar. Ungdomsarbetslöshet är ofta ett tidigt tecken på en arbetsmarknad i obalans. Ungdomar påverkas snabbare än andra när det allmänna klimatet förändras. Ungdomar blir snabbare utan jobb, men kan också komma ur arbetslöshet snabbare än äldre när konjunkturen svänger. Arbetslöshet för unga människor innebär ett individuellt lidande och ekonomisk utsatthet. Det är också ett stort samhällsekonomiskt slöseri med unga människors kompetens. har i jämförelse med andra länder hög sysselsättning. Med sätt att räkna ligger på tredje plats i världen när det gäller sysselsättning. Enligt SCB: s arbetskraftsundersökning har bara och högre sysselsättning. När det gäller ungdomar under 25år har däremot en relativt hög arbetslöshet. Långtidsarbetslösheten bland unga har sjunkit. har ungefär 1500 ungdomar varit arbetslösa . Trots den positiva utvecklingen kvarstår problemet med hög ungdomsarbetslöshet. Målet bör vara att inga ungdomar ska vara långtidsarbetslösa. Ungdomsarbetslösheten drabbar inte alla grupper i lika hög grad. Hårdast drabbade är ungdomar utan gymnasiekompetens, ungdomar från arbetarklassen och ungdomar med utländsk bakgrund. Det är generellt svårt att få jobb för många unga, men det är framför allt svårt att få trygga jobb. Därför är det viktigt att vidta ytterligare åtgärder mot visstidsanställningar, att stifta lag om rätt till heltid och att upprätthålla den ekonomiska tryggheten vid arbetslöshet även för ungdomar. 4Stöd till arbetslösa ungdomar Den viktigaste insatsen för att minska ungdomsarbetslösheten är att öka antalet arbetstillfällen. vill anställa fler i den offentliga sektorn där behoven är som störst. Då kommer även ungdomar att få jobb. Men det behövs också flera andra insatser för att förbättra ungas möjligheter i arbetslivet. Skolans utformning är avgörande för hur det senare ska gå i arbetslivet. Därför är det viktigt att utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken får en större samstämmighet. De yrkesinriktade gymnasieprogrammen bör få utökad arbetsplatsförlagd utbildning, en förlängning av slutpraktiken samt avslutas med en yrkesexamen. En ny gymnasial fyraårig lärlingsutbildning bör också införas som en alternativ väg i gymnasieskolan. Det måste finnas många ingångar till den goda arbetsmarknaden och det ska alltid finnas nya chanser för människor att byta inriktning. Gymnasieskolan måste anpassas mer för framtidens arbetsliv. Därför ska alla gymnasieprogram ge högskolebehörighet, inte enbart för att ge alla möjlighet till fortsatta studier och ett livslångt lärande utan också för att dagens och morgondagens arbets- och samhällsliv ställer krav på dessa kunskaper. Vi vill stärka kvaliteten vid högskolan och till skillnad från de borgerliga partierna vill vi även utveckla vuxenutbildningen och de eftergymnasiala yrkesutbildningarna för dem som väljer att inte läsa vid högskolan. I förhandlingarna om 2006 års tilläggsbudget var ungdomssatsningar och höjda studiemedel viktigaste krav. I enlighet med våra krav beslutades om bland annat 1000 platser för plusjobb till långtidsarbetslösa ungdomar och slopad åldersgräns för sökanderesor. anser att även pendlingsstöd ska beviljas arbetssökande som inte fyllt för att möjliggöra pendling till jobb. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När det gäller arbetsmarknadsutbildning bör arbetsförmedlingen ges möjlighet att utnyttja reguljär utbildning på högskolenivå eller motsvarande som arbetsmarknadsutbildning för arbetssökande som har en akademisk examen motsvarande minst 120 poäng. Förutsättningen ska vara att utbildningen är inriktad på bristyrken där en kompletterande utbildningsinsats på högskolenivå kan bidra till yrkesväxling från yrkesinriktning med svag efterfrågan till en yrkesinriktning med hög efterfrågan eller risk för flaskhalsar. AMS bör få i uppdrag att utnyttja reguljär utbildning på högskolenivå för vissa arbetssökande. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. I AMS regleringsbrev anges att endast arbetslösa ungdomar med särskilda behov ska anvisas plats i arbetsmarknadsutbildning eller förberedande utbildning. Detta bör utvidgas så att det blir möjligt att anvisa även övriga arbetslösa ungdomar till yrkesutbildningar som inriktar sig på bristyrken. Alla som har avslutad gymnasieutbildning ska ha rätt till arbetsmarknadsutbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Projektet (Vägen in i arbetslivet) för arbetslösa ungdomar har pågått . Målet är att fler ungdomar ska få arbete eller påbörja utbildningar som leder till arbete. Verksamheten har omfattat cirka 230 deltagare och varit förlagd till nio folkhögskolor spridda över hela landet. Resultaten har visat på att 56procent av deltagarna fått arbete eller utbildning. Det är att betrakta som en framgångsrik insats. anser därför att antalet platser i Via bör utökas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen aviserar i proposition 2006/07:1 att den befintliga ungdomsgarantin och kommunala ungdomsprogrammet för arbetslösa ungdomar ska ersättas av en så kallad jobbgaranti för ungdomar. Regeringen aviserar också att man ska införa en nedsättning av arbetsgivaravgiften för alla ungdomar mellan . Vissa ungdomar är särskilt utsatta på arbetsmarknaden och bör därför vara berättigade till stödinsatser. Men alla ungdomar är inte lika utsatta och därför är det inte ändamålsenligt att sänka arbetsgivaravgifterna för alla . vill istället behålla de kommunala ungdomsprogrammen och ungdomsgarantin eftersom de utgör ett stöd för arbetslösa ungdomar. ges unga arbetslösa olika former av anställningsstöd. Enligt regeringens proposition 2006/07:1 ska anställningsstöden avskaffas. Plusjobben som ger arbetsgivaren en subvention om 100procent ska avskaffas /2007. Även det allmänna anställningsstödet som till 50procent subventionerar kostnaden för arbetsgivare som anställer unga arbetslösa personer avskaffas /2007. Regeringen vill i stället införa så kallade nystartsjobb som ger en subvention på ca 32procent, vilket motsvarar arbetsgivaravgiften. finns resurser avsatta för 40000 platser med anställningsstöd och plusjobb. Dessa ska regeringen ersätta med 10000 nystartsjobb. Regeringens politik innebär därmed en kraftig försämring av stödet till att anställa unga långtidsarbetslösa. Anställningsstödet är viktigt för att motverka den strukturella arbetslösheten. Oavsett konjunkturläge finns det grupper som är särskilt utsatta på arbetsmarknaden. Kraven i arbetslivet har ökat och därför finns det anledning att förstärka insatserna mot den strukturella arbetslösheten. Utan dessa insatser riskerar stora grupper att permanent ställas utanför den goda arbetsmarknaden och istället bli hänvisade till kortvariga och otrygga jobb med allt lägre löner. avvisar därför regeringens förslag på nedskärningar av anställningsstödet i motion 2006/07:A347. 5Trygga jobb till unga Ett stort problem för ungdomar i dagens är att man har en otrygg situation på arbetsmarknaden. Ungefär en halv miljon löntagare har någon form av tidsbegränsad anställning, en så kallad visstidsanställning. Andelen tidsbegränsade anställningar på den svenska arbetsmarknaden har ökat från 9,4procent 1990 till 14,1procent 2005. Tidsbegränsade anställningar är vanliga framför allt bland utsatta grupper på arbetsmarknaden: unga, kvinnor, lågutbildade och personer med utländsk bakgrund. Andelen ungdomar med tidsbegränsade anställningar har ökat kraftigt och en stor del av dem med tidsbegränsade anställningar är unga kvinnor med LO-yrken. Enligt LO har 42procent av kvinnorna och 26procent av männen under med LO-yrken en tidsbegränsad anställning. Personer med tidsbegränsade anställningar kan inte planera sin framtid. De har svårt att få hyreskontrakt, banklån eller telefonabonnemang. De osäkra anställningarna gör att många unga människor inte kan påbörja sina vuxenliv. Osäkerheten påverkar hälsan negativt. I takt med en allt otryggare arbetsmarknad har också ohälsan bland unga ökat. Enligt LO har ohälsan bland unga kvinnor mellan ökat med 80procent . Den form av visstidsanställning som är mest otrygg är den så kallade behovsanställningen. Det innebär att arbetsgivaren erbjuder arbete när det finns behov. Arbetsgivaren kanske ringer och erbjuder jobb med kort varsel, och som anställd kan man inte planera sin tid eller ekonomi. Behovsanställningarna har enligt LO ökat från 1990 till 2005. Behovsanställningar och springvikariat är ojämförligt vanligast bland unga och bland kvinnliga arbetare. Det finns forskning som visar på att tillfälliga anställningar inte leder till tillsvidareanställningar. Nationalekonomen visar i sin avhandling jobs in : Incidence, Exit, and On-the-Job-Training att endast en av fyra tillfälligt anställda övergår till tillsvidareanställningar. Tillfälliga anställningar är således en dålig språngbräda in på arbetsmarknaden. LO hänvisar i rapporten och arbetstider 2005 till undersökningar som visar att 96procent av alla löntagare i vill ha fast anställning. Enligt ska på arbetsmarknaden vara tillsvidareanställningar på heltid. Ett av de viktigaste förslag som varit drivande för och genomdrivit under den förra mandatperioden är stärkta rättigheter för visstidsanställda. kan arbetsgivare visstidsanställa en person i sammanlagt 14 månader . Därefter ska arbetsgivaren erbjuda tillsvidareanställning. Syftet med denna förstärkning är att perioder av tillfälliga anställningar inte ska pågå för evigt. Vi har också varit pådrivande för stärkt återanställningsrätt. En arbetstagare som varit anställd och blir uppsagd på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning, liksom arbetstagare som varit anställda längre. Syftet med denna förstärkning av arbetsrätten är att fingerad arbetsbrist ska motverkas. De borgerliga partierna röstade mot dessa förstärkta rättigheter för visstidsanställda, och regeringen föreslår nu att de otrygga anställningarna ska bli ännu vanligare. I budgetproposition 2006/07:1 aviserar regeringen att man ska återkomma till med förslag om att förbättra möjligheterna till tidsbegränsade anställningar. Regeringen vill främja missbruket av tidsbegränsade anställningar genom att införa fri visstidsanställning hos samma arbetsgivare . Regeringen vill också att företrädesrätten till återanställning ska inträda efter sammanlagt mer än 12 månaders anställning. Regeringens aviserade försvagning av arbetsrätten och försämring för visstidsanställda kommer framför allt att drabba ungdomar och kvinnor. avvisar alla dessa förslag till försämringar. Vi vill istället stärka arbetsrätten ytterligare. borde verka för att EU ska motverka dumpning av anställningstrygghet. Dumpning av anställningsvillkor för unga bör inte bli en del av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett sätt att motverka missbruk kring visstidsanställningar är att förbättra den fackliga påverkansmöjligheten. Enligt 28§ LAS ska en arbetsgivare som träffar avtal om tidsbegränsad anställning underrätta den lokala fackliga organisationen. I praktiken kommer denna underrättelse för sent för att facket ska finna det meningsfullt att begära förhandling. Enligt 32 § LAS ska en arbetsgivare förhandla enligt MBL 1114 §§ om företrädesrätten berörs vid en anställning. Enligt bör även 32 § gälla när en arbetsgivare avser att träffa avtal om tidsbegränsad anställning. Formerna för detta fastställs av parterna i kollektivavtal. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. En vikarie är tänkt att vara en person som ersätter en bestämd viss person . Poängen med vikariat är att det finns ett personsamband. Utan personsamband är det fråga om en annan visstidsanställning, t.ex. fri visstidsanställning. I Ds 2002:56 beskrivs utvecklingen av vikariatsformen av anställning. Från att ha varit en anställningsform med anknytning till en person, så kallat giltigt vikariat, har det blivit en mer abstrakt bedömning. En personanknytning behöver inte innebära att arbetsgivare inte kan göra omorganisation och rockader när vikarier är anställda. Trygghet och flexibilitet är förenligt. Därför bör lagen om anställningsskydd skärpas så att vikariat får ett tydligare personsamband. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppsägning på grund av arbetsbrist förutsätter att det finns arbetsbrist. Om man säger upp personal och ersätter dem med personal från till exempel ett bemanningsföretag är det inte fråga om reell arbetsbrist. Om personal sagts upp på grund av arbetsbrist bör dessa ha företrädesrätt till nyanställning framför inhyrning av arbetskraft. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ekonomiska styrmedel bör införas för att stimulera tillsvidareanställningar. Visstidsanställda har ofta mindre inflytande över sin arbetsplats. De får bland annat mindre vidareutbildning. Arbetsplatser med många visstidsanställda har även svårare att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Den offentliga tillsynen är här särskilt viktig. Visstidsanställningar bör ha 1procent högre arbetsgivaravgift än tillsvidareanställningar. Dessa medel kan bland annat användas för att förbättra tillsyn och de regionala skyddsombudens arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Heltid en rättighet deltid en möjlighet SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att deltidsarbete av arbetsmarknadsskäl, det vill säga att arbetsgivaren endast erbjuder deltid trots att arbetstagaren vill och kan arbeta heltid, har ökat från 215000 till ungefär 250000 mellan och . Av de ungefär 250000 anställda med ofrivilligt korta arbetstider är 170000 kvinnor och ungefär 80000 män. Även ungdomar har problem med deltidsarbetslöshet. Enligt och arbetstider 2005 jobbar varannan kvinna med LO-yrke deltid och 11procent av ungdomar mellan jobbar mindre av arbetsmarknadsskäl. Deltidsarbetslöshet är alltså i huvudsak ett problem för kvinnor i arbetaryrken, men rymmer även en tydlig etnicitetsaspekt. Det ofrivilliga deltidsarbetet och de otrygga anställningarna gör att företrädesvis kvinnliga arbetare förvägras möjligheten till en lön som går att leva på. Deltidsarbete innebär förutom en lägre inkomst även sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet och en sämre löneutveckling. Deltidsarbete leder också, som nämns ovan, till lägre ersättning från socialförsäkringssystemen, a-kassan och pensionssystemet och låser fast kvinnor i ekonomiskt beroende av en partner eller av samhället. Problemen med deltidsanställningar är särskilt stora inom vård- och omsorgsyrkena, inom handeln och hotell- och restaurangbranschen. Det har visat sig mycket svårt för fackförbunden inom dessa avtalsområden att nå avtalslösningar om heltidsanställningar. menar därför i likhet med betänkande Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105) att det behövs en lagstiftad rätt till heltid för att ge kvinnor samma möjligheter i arbetslivet som män. I likhet med LO menar dock att det vore olyckligt att förlägga rätten till heltid till en särskild lag. Arbetstidens längd är nära kopplad till anställningstryggheten och bör samlas och hanteras tillsammans med övriga anställningstrygghetsfrågor. Därför bör en regel om att alla anställningar alltid ska vara på heltid tillföras i LAS (lagen om anställningsskydd), vilket vi föreslår att beslutar i motion 2006/07:A268. 6Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Regeringen aviserar i proposition 2006/07:1 förändringar som sammantaget kommer att leda till att arbetslöshetsförsäkringen blir sämre, dyrare och mer orättvis. Dessa försämringar kommer i hög utsträckning att drabba ungdomar, eftersom unga människor ofta har osäkra anställningar och låga inkomster. Lägre ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen kommer att sätta en press på de lägsta lönerna nedåt. Regeringen föreslår en försämrad arbetslöshetsförsäkring genom att allt färre ska få allt mindre. Regeringen förslår även att arbetslöshetsförsäkringen ska bli dyrare för den enskilde, genom höjda egenavgifter och obligatoriskt medlemskap. Med regeringens politik kommer avgifterna för medlemskap i fackförening och a-kassa att femdubblas, och följden kan bli att löntagare lämnar sina fackföreningar av ekonomiska skäl. Politiken kommer att försvaga fackföreningarna och därmed försvaga möjligheterna för löntagarna att tillvarata sina intressen och rättigheter. Den politiska inriktning som föreslås i proposition 2006/07:1 vad gäller egenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen kommer att få allvarliga fördelningseffekter och leda till växande klyftor mellan fattiga och rika när det gäller möjligheten att köpa kompletterande försäkringsskydd mot arbetslöshet. Politiken kommer slutligen att urholka legitimiteten för arbetslöshetsförsäkringen och därmed för den generella välfärden. Därför avvisar vi regeringens alla försämringar i arbetslöshetsförsäkringen i vår budgetmotion 2006/07:A347. 6.1Slopa inträdeskravet till a-kassan Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som bygger på anställning och inkomstbortfallsprincipen. Den består av grundförsäkring och inkomstbortfallsförsäkring. Principen utgår från tanken om allas rätt till arbete. En baksida av denna utgångspunkt är att personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden också har svårt att komma in i trygghetssystemen. För den som har ett fast heltidsjobb är det inga problem att uppfylla inträdeskrav och arbetsvillkor. Däremot är det svårt för deltidsarbetande och för dem som har olika former av tillfälliga anställningar. Antalet tillfälliga anställningar har kraftigt ökat . 34 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor föreskriver att man måste ha arbetat minst för att man över huvud taget ska få bli medlem i en a-kassa. Eftersom det är unga, kvinnor och invandrade som har högst andel både deltidsjobb och tillfälliga anställningar blir resultatet att gällande regelsystem verkar strukturellt diskriminerande mot dessa grupper. Parallellt med ett arbete för att minska andelen deltids och visstidsanställningar på arbetsmarknaden bör därför regelverket i arbetslöshetsförsäkringen ändras. kräver, liksom de centrala fackliga organisationerna LO, TCO och , att de befintliga kvalifikationskraven för att bli medlem i en a-kassa enligt lagen om arbetslöshetskassor avskaffas. Regeringen bör se över hur rätten till arbetslöshetsersättning kan göras neutral och hur diskriminering av korttids- och deltidsanställda kan undanröjas. Regeringen bör komma med förslag till beslut om att slopa kvalifikationskravet för medlemskap i arbetslöshetskassa enligt 34 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Detta bör besluta. I proposition 2006/07:1 aviserar regeringen att studerandevillkoret i 18§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska slopas. Studerandevillkoret ger arbetssökande personer, som inte är medlemmar i någon a-kassa, rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen under förutsättning att de varit inskrivna på arbetsförmedlingen under minst efter avslutade heltidsstudier under minst ett läsår. gav bestämmelsen 40000 personer, som gått från heltidsstudier till arbetslöshet, rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. I och med att studerandevillkoret tas bort kommer dessa personer att försättas i en ekonomiskt utsatt situation direkt efter avslutade studier. är det många nyutexaminerade akademiker som har problem att få jobb. Om deras ekonomiska situation förvärras ytterligare kommer dessutom den sociala snedrekryteringen till högskolan att öka.