mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Att misslyckas blir ofta kostsamt eftersom regelverket vid konkurser gör att skulder inte avskrivs i samma omfattning som i andra länder och därtill är möjligheterna att få inkomsttrygghet från socialförsäkringarna mer begränsade för företagare. Entreprenörsutbildningar är förhållandevis svagt utvecklade i , både på mer grundläggande nivå och särskilt i mer avancerade former. Tillgången på kapital begränsas av att det inte förekommer statliga garantier för lån till företagsamhet under uppstartsskedet i samma omfattning som i andra länder. Beskattningen på inkomster från arbete och kapital är hög i och därtill kommer en hög förmögenhetsskatt. Avkastningen på entreprenörskap försvagas därmed och därtill begränsas tillgången till riskvilligt kapital. Offentlig dominans inom viktiga sektorer, bl.a. sjukvård, omsorg och utbildningssystemet, motverkar särskilt kvinnors entreprenörskap. Höga skattekilar motverkar företagande inom vissa delar av tjänstesektorn. Den statliga företagssektorn är omfattande. Regelbördan på nystartade och existerande företag är omfattande. Även om det är förhållandevis lätt att starta företag är regelverket omfattande, komplext och betungande för små företag. En politik som syftar till att öka sysselsättningen måste inriktas på att förbättra entreprenörsklimatet och villkoren för snabbväxande företag. har presenterat en rad förslag, inte minst i arbetsgruppsrapporten rivstart för för nya företag och jobb. Förmögenhetsskatten skall avskaffas och beskattningen av fåmansbolag förbättras. Tillgången på riskkapital för små och snabbväxande företag förbättras genom att förmånsrätten vid konkurser återställs så att bankerna vågar låna ut. Vi vill också införa statliga garantier för tillväxtlån och skapa ett nytt starta-eget-sparande. Möjligheter till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag införs också. Uppskov ges för reavinster om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Möjligheterna till tillväxt i hela landet skall tas till vara, med satsningar på infrastruktur och lokalt självbestämmande. vill dessutom öppna nya marknader för företagsamhet genom att införa skattereduktion för hushållstjänster, möjliggöra ökad valfrihet i barnomsorgen och sjukvården och ta bort onödiga regleringar. har, inom ramen för den s.k. 300000-gruppen, bedrivit ett omfattande arbete för att utveckla en rad nya förslag för att ytterligare förbättra företagsklimatet och förbättra förutsättningar för fler jobb i växande företag. Det rör bl.a. områden som konkurslagstiftning, innovationssystem, entreprenörsutbildning, kapitalförsörjning, avregleringar och anpassning av de offentliga trygghetssystemen till entreprenörers särskilda villkor. De viktigaste förslagen presenteras i de kommande avsnitten. 7.6Insolvensrätten för tillväxt och sysselsättning 7.6.1Att misslyckas och få en andra chans studier tyder på att obeståndsrätten är en av de mest centrala entreprenörs- och tillväxtfrågorna (2005a). Skälet är att utformningen av regler kring konkurser och företagsrekonstruktioner har stor betydelse för hur många nya företag som startas. Dels påverkas kostnaden för att misslyckas, vilket direkt inverkar på viljan att ta risker. Dels påverkas möjligheten att få en andra chans efter en konkurs. Ett flertal studier pekar på att de erfarenheter en företagare får genom ett misslyckande kan öka möjligheterna att lyckas . Företag som startas av företagare som startat om tenderar att växa snabbare och generera fler jobb än andra företag (2005a). Eftersom i flera avseenden har en insolvensrätt som har negativa effekter på entreprenörskap, medan andra länder genomför reformer, är det rimligt att tro att åtgärder inom detta område kan ge betydande sysselsättningseffekter. Obeståndsrätt handlar om att väga olika intressen mot varandra. Borgenärernas intressen måste å ena sidan skyddas, men å andra sidan måste en företagare som misslyckats på grund av felbedömningar eller olyckliga omständigheter ges en ny chans. En ny chans skall vara förbehållen ärliga entreprenörer som misslyckats, medan personer som förfarit oredligt eller brottsligt inte skall tillåtas missbruka slippa uppfylla sina åtaganden (2005a). Skälet till att det är viktigt att ärliga entreprenörer som misslyckats skall kunna få en andra chans är inte endast att det på ett mänskligt plan är rimligt, utan också att entreprenörer gör stor nytta för det övriga samhället. De skapar sysselsättning, har avgörande betydelse för att nya tekniska idéer kommersialiseras och för att nya produkter eller tjänster skall nå marknaden. En särskild typ av entreprenör är den s.k. serieentreprenören, som har en särskild talang för att starta företag. Serieentreprenörer är viktiga för tillväxt och jobbskapande just eftersom de driver upp ett stort antal nya företag, som ofta växer snabbt. Nästan oundvikligen kommer dock en serieentreprenör också att misslyckas. Om då möjligheten att komma igen är för begränsad går samhället miste om alla de framtida företag som denna entreprenör skulle ha kunnat ge upphov till. En väl utformad obeståndsrätt kännetecknas av att rätt företag tvingas i konkurs. Företag skall inte tvingas i konkurs i onödan, t.ex. på grund av tillfälliga likviditetsproblem. Däremot skall ett företag där nuvärdet av framtida nettointäkter är negativt inte drivas vidare. Skälet till att ett företag kommer på obestånd kan vara olikartade. är rörelsen sund, medan företagets finansieringsbörda är för tung. Det kan t.ex. inträffa om företaget gjort misslyckade investeringar, just avvecklat en olönsam verksamhet, eller drabbats av negativa engångshändelser, medan verksamheten trots detta tjänar pengar. kan också delar av ett företag vara livskraftiga. En väl fungerande obeståndsrätt skall tillhandahålla ett ramverk för att rekonstruera i grunden sunda företag, genom att t.ex. omförhandla lån, eller genom att avveckla olönsamma delar. Obeståndsrätten måste alltså dels förmå skilja ut de företag som bör gå i konkurs, dels skilja på de företag på obestånd som skall rekonstrueras och dem som skall avvecklas. 7.6.2Insolvens, kreditmarknaden och ekonomiska brott som insolvensrätten självfallet är viktig för företag som hamnar i ekonomiska svårigheter kan regler kring konkurser och rekonstruktioner även påverka villkoren för företag som inte är insolventa. De villkor som gäller vid en konkurs påverkar företagares villighet att ta risker. Enkelt uttryckt kan man säga att om en företagare slipper för lätt undan vid en konkurs finns frestelsen att ta onödigt stora risker, medan för hårda villkor kan verka hämmande på viljan att våga satsa. Indirekt påverkas därigenom näringslivets kapitalförsörjning. Om det är för lätt för en gäldenär att genom en konkurs eller på annat vis slippa fullgöra sin betalningsskyldighet minskar givetvis möjligheterna för företag att få lån. kan för hårda villkor vid en konkurs öka bankernas utsatthet för risk, eftersom en företagare kan frestas att driva ett insolvent bolag för länge, i hopp om att rädda sig undan konkurs. Detta kan i sin tur få återverkningar på möjligheten för ett företag att få kredit. Regelverket kring konkurser och rekonstruktioner måste också vara utformat så att risken för missbruk och dålig betalningsmoral motverkas. Ekonomiska brottslingar skall i möjligaste mån hindras från att använda smita undan betalningsansvar. Väl fungerande brottsbekämpning är nödvändig för att villkoren för hederliga personer som råkat i ekonomiskt trångmål skall kunna vara mindre hårda. 7.6.3Insolvensrätt för entreprenörskap och sysselsättning 7.6.3.1Skuldförlåtelse vid personlig konkurs Behandlingen av företag på obestånd skiljer sig betydligt mellan olika länder. I tar i allmänhet en konkursförvaltare över ledningen och en konkurs avvecklas relativt snabbt, antingen genom att företaget säljs i sin helhet, eller i delar, oftast genom ett auktionsförfarande. Ledningen i ett amerikanskt företag kan däremot driva vidare ett insolvent företag, skyddade mot kreditgivarna. I flera länder förs en diskussion om att försöka närma sig den amerikanska modellen, eftersom man ansett att denna modell i högre utsträckning möjliggör företagsrekonstruktioner. Det empiriska stödet för denna ståndpunkt är dock inte entydigt. Tvärtom pekar flera studier på att modeller som mer liknar den svenska är effektivare.24 Det finns inte heller något stöd för att t.ex. de franska och tyska systemen, som utformats med uttalat syfte att underlätta rekonstruktioner, bidrar till detta. Tvärtom förefaller andelen företag där rörelsen drivs vidare efter en konkurs att vara högre i än i och Frankrike.25 Mot denna bakgrund ser vi inget behov av att förändra grundstrukturen för den svenska insolvensrätten. Huvudproblemet i tycks i stället vara att det är svårt för företagare som gått i konkurs att komma tillbaka. Detta förefaller i sin tur delvis bero på en hårdare attityd till konkurser från andra företagare i än i andra länder. I en undersökning svarade 63procent av svenska företagare att de inte skulle beställa varor från en leverantör som tidigare gått i konkurs, medan motsvarande siffra i övriga länder är mellan 39 och 53procent.26 skiljer sig också från många andra länder genom att det inte finns något system för att ge företagare som gått i konkurs skuldförlåtelse. I bl.a. , , , och på finns en sådan möjlighet till skuldförlåtelse efter en konkurs. Tidsgränsen varierar mellan i , i och och i . I och finns ingen specificerad tidsgräns. En invändning mot att tillåta skuldförlåtelse är att bankerna kan bli mer försiktiga att bevilja lån. Detta skulle motverka den positiva effekten av att fler vill starta företag. Flera empiriska undersökningar tyder dock på att de positiva effekterna dominerar. En undersökning pekar på att de reformer som genomförts i , och inneburit en ökning av entreprenörsfrekvensen med 5 till 10procent.27 Översatt till svenska förhållanden innebär det att skulle få mellan 16000 och 36000 nya företagare om en möjlighet till skuldförlåtelse vid personlig konkurs införs. skulle en reform av konkurslagstiftningen kunna medföra en ökning av sysselsättningen med mellan 20000 och 50000 personer. Vi anser därför att en ny regering omgående bör sätta i gång ett arbete med att se över insolvensrätten som syftar till att föreslå att en möjlighet till skuldförlåtelse , t.ex. , införs vid personlig konkurs. Förutsättningen för skuldförlåtelse skall vara att konkursen inte är förknippad med ekonomisk brottslighet eller ovarsamhet. Villkoren för skuldförlåtelse skall vara att gäldenären gör betydande ansträngningar för att betala sina skulder. Skuldförlåtelse skall omfatta alla skulder som uppkommit i näringsverksamheten, således även skatteskulder. Beslut om skuldförlåtelse skall fattas efter ett domstolsförfarande. När beslut om skuldförlåtelse vunnit laga kraft skall alla skulder som omfattas anses slutgiltigt avskrivna. En annan möjlighet hade varit att förändra skuldsaneringslagen så att skulder uppkomna i näringsverksamhet generellt skulle kunna omfattas av denna lag. Vår bedömning är dock att syftet med skuldsaneringslagen är helt skilt från konkurslagens intentioner. Skuldsaneringslagen grundar sig snarare på socialpolitiska än på näringspolitiska överväganden. Därför är det mer naturligt att regler om skuldförlåtelse införs i konkurslagen. 7.6.3.2Större utdelning för oprioriterade fordringsägare Som framhållits är ett grundproblem att attityden mot personer som genomgått en konkurs tycks vara hårdare i än i andra länder. Attityder är svåra att förändra. Vi tror dock att staten kan genomföra två typer av förändringar för att bidra till en annan syn på konkurser. För det första kan staten genomföra lagändringar som gör att leverantörer och företag som är oprioriterade fordringsägare vid en konkurs får större utdelning från konkursboet. Ett skäl till den hårda attityden mot konkurser är att många fordringsägare drabbas hårt. I värsta fall kan en konkurs leda till ytterligare konkurser hos leverantörer, ibland i flera led, kedjekonkurser. För det andra måste statens insatser mot ekonomisk brottslighet skärpas. Förändringen av förmånsrättsordningen syftade till att öka framför allt leverantörernas utdelning vid en konkurs. Detta var det föregivna skälet till att förmånsrätten för företagsinteckningar begränsades till 55procent. Syftet med denna förändring har dock inte uppnåtts. I stället är resultatet att det blivit svårare för företagare utan stora säkerheter att få banklån. Ett uppenbart sätt att öka övriga borgenärers utdelning är att minska statens andel. Vi anser att det är rimligt att staten skall bära en större del av risken för nyföretagande, eftersom en stor del av vinsten tillkommer samhället som helhet i form av snabbare teknikspridning, ökad produktivitetstillväxt, högre löner, större skatteintäkter och högre sysselsättning. Eftersom entreprenörskap och serieentreprenörer ger upphov till stora samhällsvinster är det, precis som vid investeringar i högre utbildning, forskning eller infrastruktur, rimligt att staten tar ett ansvar och bär en större del av risken. Vi föreslår att skattemyndigheten skall vara skyldig att delta vid en förhandling om en företagsrekonstruktion. Det är en åtgärd som både skulle minska övriga fordringsägares förluster vid obestånd och öka möjligheterna att rekonstruera i grunden livskraftiga bolag. Vi föreslår också att förmånsrätten för statens regressfordran för utbetalningar av lönegarantiersättning avskaffas och att denna regressfordran alltså blir en oprioriterad fordran av staten på konkursboet. Den direkta budgetmässiga kostnaden för en sådan reform beräknas uppgå till maximalt per år.28 En förändring av förmånsrättsordningen måste dock förenas med en allmän översyn av lönegarantin för att förhindra missbruk och kan därför sannolikt inte införas . Vi anser att flera åtgärder bör vidtas för att underlätta kampen mot ekonomiska brott. Ekonomiska brott kan drabba enskilda lika hårt som alla andra brott. Ekonomisk brottslighet undergräver dessutom grundvalen för en fungerande marknadsekonomi. Marknadsekonomin bygger på att vissa grundläggande spelregler respekteras, såsom att avtal skall hållas, att information till kunder och affärspartner skall vara vederhäftig och att syftet med en affärsuppgörelse är att åstadkomma fördelar för alla inblandade parter. Ekonomiska brottslingar förbryter sig mot marknadsekonomins principer. Flera av och Allians för förslag om en allmän förstärkning av de rättsvårdande myndigheterna kommer även att bidra till att fler ekonomiska brottslingar upptäcks. Sammanlagt föreslår att polis, domstolar och åklagarväsendet tillförs . Det finns dock skäl att vidta vissa åtgärder speciellt riktade mot ekonomisk brottslighet. Vi anser att det stora antalet myndigheter som har till uppgift att utreda ekonomisk brottslighet kan leda till otydlighet och bristande samordning. har , polismyndigheternas eko-rotlar, () och, i vissa fall, ansvar för ekobrottsbekämpningen. Det är hög tid att det snart försöket med EBM kombinerat med skattebrottsenheter görs till en permanent organisation för hela landet. Det är viktigt med en helhetssyn utifrån ett operativt verksamhetsperspektiv och då bör frågan om ytterligare samverkan eller samgående för de rättsvårdande myndigheter som bekämpar den ekonomiska brottsligheten i prövas. Dessa myndigheter måste också ges resurser och tillföras kompetens för att bättre kunna utföra sitt uppdrag. Det är viktigt att inte bara poliser och jurister, utan även representanter för andra yrkesgrupper, såsom ekonomer och personer med IT-kompetens, utnyttjas för att genomföra kvalificerade ekobrottsutredningar. För att möjliggöra en kraftfull satsning på att bekämpa ekonomisk brottslighet föreslår vi att tillförs . Ett betydande problem vid ekobrottsutredningar är s.k. målvakter, dvs. styrelseledamöter som i praktiken inte har något med ett bolags verksamhet att göra, som saknar tillgångar och ibland fast adress. Ofta är det svårt eller omöjligt att delge en målvakt myndighetsbeslut eller liknande. För att försvåra användandet av sådana målvakter vill vi införa ett krav på att styrelseledamöter och vd i aktiebolag skall ange en fast adress och ett telefonnummer som de kan nås på. Dessa personer skall anses delgivna dokument som levererats till den uppgivna adressen. Kravet beträffande adresser och åtkomlighet skall vara så skarpt utformat att bolag där vd eller styrelse inte går att nå skall kunna tvångslikvideras efter framställan från myndighet eller enskild person, t.ex. fordringsägare. Har man ingen styrelse eller vd skall företaget berövas sin förmåga att bedriva verksamhet utan dröjsmål. Självklart måste dessa krav på företagen utformas på ett sätt som är förenligt med en god rättssäkerhet. Dessutom bör ett system med en spärrlista införas, omfattande personer som tidigare figurerat som målvakter eller på annat vis gjort sig skyldiga till ekonomiska oegentligheter, t.ex. styrelseledamöter eller vd som gjort sig oanträffbara. Personer som uppförts på denna spärrlista skall inte tillåtas inneha styrelseuppdrag i aktiebolag. 7.6.3.4Minska behovet av personlig borgen Ett avgörande mål för de ovan beskrivna åtgärderna är att minska risken för att ett affärsmässigt misslyckande resulterar i en privatekonomisk katastrof. Det viktigaste instrumentet för att skilja på en företagares privatekonomi och näringsverksamhet är aktiebolaget. Grundtanken bakom aktiebolagsformen är att ägaren endast har ett begränsat ekonomiskt ansvar för aktiebolagets skulder. För småföretagare är dock detta en chimär, eftersom de i allmänhet tvingas gå i personlig borgen för företagets skulder. Åtgärder som minskar behovet av personlig borgen kommer därigenom också att minska de privatekonomiska effekterna av en konkurs. Flera av och Allians för förslag har denna effekt. Det gäller Alliansens förslag att den allmänna förmånsrätten i företagsinteckningar höjs från nuvarande , åtgärder för att förstärka den privata kapitalbildningen genom jobbavdrag, avskaffandet av förmögenhetsskatten m.m. och införandet av ett system för statliga kreditgarantier. Den nya lagen om förmånsrätt begränsar bankernas och andra finansinstituts förmånsrätt vid konkurser från 100procent till 55procent av fordringarna. Tanken med förändringen var bl.a. att det skulle bli enklare att rekonstruera företag efter konkurser. Banker agerar rationellt och tar hänsyn till den försämrade förmånsrätten genom att bli mer restriktiva vid utlåning och kräver i allt större utsträckning vidgade säkerheter för utlåning. Detta har inskränkt framför allt mindre företags möjligheter till kapitalförsörjning och expansionsmöjligheter. föreslår att den allmänna förmånsrätten för företagsinteckningar höjs från nuvarande 55procent till 100procent. Förslaget beräknas som mest öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2007. Sammantaget bör dessa förslag minska risken för att starta företag. Åtgärderna har också signalverkan. Genom att staten etablerar ett tydligt regelverk för att underlätta för företagare som misslyckats att komma tillbaks så kan det påverka attityderna i samhället och att inställningen till konkurser blir mindre fördömande. framhåller betydelsen av entreprenörsutbildning (2005a). En kvalificerad entreprenörsutbildning kan bidra till fler nystartade och snabbväxande företag. I finns det en betydande potential att utveckla nya kvalificerade entreprenörsutbildningar. 7.7.1Erfarenheter från andra länder I har avancerade entreprenörsutbildningar vid universiteten existerat . Vid finns några av de främsta exemplen. Där började samverkan med näringslivet växa fram . Studenter och forskare utvecklar sådana färdigheter som underlättar överförandet av kunskap från forskningen till nya produkter, tjänster och kunskapsintensiva företag. En ofta citerad utvärdering finner att studenter som examinerats med en entreprenörsinriktning har en högre sannolikhet att starta företag, en högre benägenhet att starta företag med högt kunskapsinnehåll och företag som växer snabbare, jämfört med examinerade inom samma utbildningsområde men med annan inriktning.29 Ett utmärkande drag för är en lång tradition av nära samverkan med näringslivet, vilket avspeglas inte minst i tjänstestrukturen. Även de informella kopplingarna däremellan är omfattande, genom ett ständigt flöde av forskare och studenter som rör sig mellan och näringslivet. Detta möjliggörs bl.a. genom flexibla anställningskontrakt som ger utrymme för forskare att ägna sig åt deltidsarbete utanför akademin, och åt näringslivsföreträdare att undervisa eller forska på deltid vid . En annan viktig förutsättning är att samverkan med näringslivet anses meriterande vid tjänstetillsättningar och vägs samman med övriga akademiska meriter. Kunskaper i entreprenörskap betonas även för studerande på grundutbildningarna. Undervisningen sker då ofta i form av studier av faktiska, högteknologiska företagsstarter som studenterna diskuterar med grundarna till företagen. Studierna varvas som regel med praktik.30 På så sätt har kommit att präglas av en entreprenörskultur, som en förstklassig forskning bedrivs där. är en del av framgången i framväxten av kluster av kunskapsintensiva, högteknologiska företag. Framgångsrika amerikanska entreprenörsutbildningar är dock inte begränsade till . Det finns en mångfald av utbildningar på olika nivåer som har bidragit till framväxten av kunskapsintensiva företag genom att utveckla nödvändiga kunskaper och färdigheter. Framväxten av sådana utbildningar har varit omfattande . investeras enbart på professurer i entreprenörskap.31 En förklaring till detta kan vara att den amerikanska universitetsvärlden kännetecknas av decentralisering, mångfald och stark konkurrens med andra lärosäten om forskningsanslag samt om de bästa studenterna, doktoranderna och professorerna. Decentraliseringen innebär att universiteten präglas av stor självständighet, vilket leder till olika profiler och ambitionsnivåer. Konkurrensen innebär bl.a. att universiteten har drivkrafter att vara först med att utveckla efterfrågade utbildningar av hög kvalitet, men även att utveckla en lyhördhet inför samhällets behov.32 De entreprenörsinriktade universiteten tenderar att vara privata institutioner som är lyhörda inför kraven från externa finansiärer.33 Tillgången till privata donationer från universitetens tidigare studenter, alumni, anses också vara en förklaring till expansionen av entreprenörsutbildningar vid amerikanska universitet. är naturligtvis det generellt positiva klimatet för företagande, där entreprenörer ses som förebilder, en positivt bidragande faktor.34 I t.ex. förekommer också entreprenörsutbildningar inom den högre utbildningen. Initiativ har bl.a. skett från statligt håll genom en långsiktig innovationsstrategisk politik. Bland annat lanserades (SEC) i syfte att stärka akademins samverkan med samhället och öka tekniköverföringen till näringslivet. Det skulle sända signalen att kommersialisering av forskningsresultat är en viktig del av det akademiska livet.35 Genom SEC har ett antal särskilda centrum, Center, startats runtom i landet i anknytning till universiteten. Ett av dess uppdrag är att främja utbildning i företagande och entreprenörskap. 7.7.2Insatser för att stimulera avancerade entreprenörsutbildningar i I är högre utbildningar som syftar till att stimulera entreprenörskap en ny företeelse. I utvärderingar av högskolans samverkansuppgift och av förekomsten av entreprenörskapsutbildningar konstateras att enstaka kurser finns vid flera lärosäten, men att de sällan ges med praktisk inriktning eller som en integrerad del i hela utbildningsprogram. Upplägget i kurserna syftar som regel till att utbilda i entreprenörskap, snarare än att utveckla entreprenörer. Det sker sällan aktiv samverkan med näringslivet, t.ex. genom att studier varvas med effektiv praktik, eller genom att entreprenörer deltar i undervisningen.