ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ311 · 2006-10-30 00:00:00 — Farligt avfall som inte är hushållsavfall tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av 15 kap. 10§ . Svensk sop- och återvinningshantering skulle på ett helt annat sätt än kunna vara produkt- och metodledande i . Bristen på konkurrens genom inlåsning i kommunala bolag med en stark och dominerande ställning har sannolikt resulterat i ett sämre resursutnyttjande. Det finns all anledning att på olika sätt försöka frigöra de skapande krafter som finns inom svensk sophantering. Dagens kunnande kan med lösningar för morgondagen bli svensk export i form av både teknik och lösningar/logistik. Låt oss bidra till frigörandet av drömmar och tankar även inom ett område som alltför många instinktivt rynkar på näsan åt! Kommunernas rätt att begära utökat ansvar för farligt avfall som inte är hushållsavfall har under varit föremål för utredningar och hantering i åtminstone tre propositioner. Den dåvarande regeringen föreslog 1996 (prop. 1996/97:172 s. 65) att kommunernas möjlighet till utökat ansvar utöver hushållsavfallet skulle avvecklas. I ytterligare två propositioner (prop. 2002/03:117 s. 61 och framåt samt prop. 2005/06:176) har förslag funnits om att lagstiftningen borde förändras på samma sätt. har också utrett frågan och kommit fram till samma slutsats. För den fristående och privata avfalls- och återvinningsbranschen har frågan om kommunernas möjlighet till monopol på farligt avfall blivit något av en symbolfråga. Av just den anledningen är det lika viktigt som välkommet att lagstiftningen ändras i enlighet med tidigare lagda förslag. 15 kap. 10§ säger: Om det behövs av hälso- eller miljöskäl, får regeringen i fråga om annat avfall än hushållsavfall inom en kommun meddela föreskrifter om 1.att avfallet skall transporteras bort genom kommunens försorg 2.att kommunen skall se till att avfallet återvinns eller bortskaffas. Detta gäller inte i de fall som föreskrifter om producentansvar har meddelats med stöd av 6§. Regeringen får överlåta åt kommunerna att meddela föreskrifter enligt första och andra stycket. Vad som bör ske är att lagstiftningen ändras på så sätt att det sista stycket där regeringen överlåter åt kommunerna att meddela föreskrifter enligt första och andra stycket stryks.
mot · GU02MJ312 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synkronisering av lagstiftning. Den järnvägen mellan och , , är det första stora projekt som prövats enligt den nya . Beslut om att bygga fattades av regeringen . Byggstart skedde och /06 pågick arbeten på 14 av . Enligt nu gällande huvudtidsplan ska tas i drift . På grund av överklaganden är risken överhängande att bansträckningen inte kan vara i drift . Miljöprövningen av har varit komplicerad och innehållit mängder av samrådsförfaranden, remisser och möjligheter till överklaganden. Sträckan mellan och prövades enligt äldre lagstiftning och bygget kom i gång . Den övriga sträckan har prövats enligt huvudsakligen två parallella lagstiftningar: lag om byggande av järnväg samt . Inledningsvis har aktuella järnvägsutredningar tillåtlighetsprövats enligt 17 kap. i (MB). Dessa beskriver hur järnvägen kan tänkas dras fram mellan två punkter i korridorer i landskapet. Utifrån en bedömning av ändamålsuppfyllelse samt minsta möjliga intrång förordar en specifik korridor på sträckan. Denna valda korridor tillåtlighetsprövas därefter av regeringen innan processen kan fortsätta. De fem järnvägsutredningarna för skickades till regeringen . Kompletteringar har gjorts i två omgångar och tillåtlighet för olika utredningar lämnades , och slutligen . Tillåtlighetsprövningen tog drygt för sträckan mellan och . Sedan tillåtlighet erhållits upprättas järnvägsplaner. I planerna beskrivs järnvägens läge i plan och profil med tillhörande järnvägsmark. Järnvägsområdet är och varje järnvägsplan inom är . Varje järnvägsplan innehåller en miljökonsekvensbeskrivning som ska godkännas av innan planen kan ställas ut och fastställas. Eventuella överklaganden lämnas till regeringen. har fastställt samtliga 16 järnvägsplaner och har 15 av dessa vunnit laga kraft. Järnvägsplan 74 strax söder om behandlas av regeringen efter överklagande. När järnvägsplanerna vunnit laga kraft har rådighet över den mark som behövs för järnvägsfastigheten. Parallellt med järnvägsplanearbetet sker detaljprojektering och det intensiva arbetet med ca 500600 specifika sakprövningar enligt . söder om har ansökningar enligt 7 kap. samt 11 kap. för intrång i det, under prövningsprocessen, utökade Natura 2000-området överklagats i flera instanser och det är omöjligt att säga när avgörande/domslut kan lämnas. En viktig erfarenhet från bygget av är att det krävs bättre parallellitet mellan och lagen om byggande av järnväg. måste anpassas till den planeringsprocess med samråd, korridoravgränsningar m.m. som krävs enligt lagen om byggande av järnväg. Därutöver krävs förtydliganden om hur de olika lagstiftningarna bättre skall samspela med varandra. Alla erfarenheter från byggandet av bör givetvis tas till vara för att underlätta och snabba på uppbyggandet av kommande storprojekt. Det är onödigt att göra om misstagen . Vad som i första hand dock är nödvändigt är att lagstiftningen synkroniseras så att och lagen om byggande av järnväg (även lagen om byggande av väg) harmonierar med varandra för att inte onödiga kostnadsfördyringar och påfrestningar på det omgivande samhället skall uppstå.
mot · GU02MJ313 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över konkurrenssituationen på marknaden för veterinärvård av små husdjur. Statliga skattefinansierade distriktsveterinärer i i använder skattepengar för att operera smådjur. Det är fel. Distriktsveterinärernas primära uppdrag är att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. En distriktsveterinär är endast skyldig att utöva djursjukvård på övriga husdjur då djurskyddsskäl föreligger eller när annan veterinärvård inte kan anvisas. I kan dock annan veterinärvård anvisas. har distriktsveterinärer opererat smådjur. annonserade distriktsveterinärerna i att de hade drop in på mottagningen under Kattens dag, som ett led i att höja kattens låga status. En smådjursveterinär har anställts, röntgen- och operationsutrustning har inköpts och man utför röntgenundersökningar och operationer på smådjur. Gästrike Djurklinik, en av regionens veterinärkliniker, drevs i konkurs bl.a. på grund av den osunda konkurrens som de statliga distriktsveterinärerna i har utsatt den privata veterinärkliniken för genom att behandla och operera husdjur, t.ex. katter. Det är givetvis både felaktigt och olämpligt att staten med skattebetalarnas pengar ger sig in på en väl fungerande marknad. Det har medfört att de privata veterinärklinikerna i regionen utsätts för osund konkurrens och redan har en veterinärklinik tvingats i konkurs. Detta är ingalunda ett unikt problem för . Jag anser därför att konkurrenssituationen på denna marknad måste ses över.
mot · GU02MJ314 · 2006-10-27 00:00:00 — Upphävande av förbudet för bly i ammunition tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphäva det kommande förbudet mot bly i hagel- och kulammunition vad gäller jakt och sportskytte över fastmark. Ett förbud mot bly i hagel- och kulammunition är planerat att träda i kraft . Det är min övertygelse att det av såväl miljöskäl som djuretiska aspekter inte är ett övertänkt beslut. De alternativ som presenterats när det gäller hagel och studsarkulor har inte tillnärmelsevis blyets goda ammunitionsegenskaper. Effekterna kan bli förödande vid avlivning av viltet om inte jakten bedrivs med effektiv ammunition. De metallegeringar som provats har inte blyets densitet och skottverkan. Stålhagel har låg volymvikt och deformeras inte och risken för rikoschetter är mycket stor. Stålhagel som fastnar i träd förstör den mest värdefulla delen av trädet, rotstocken. När det gäller studsarkulor finns bara koppar som alternativ till bly. Från miljösynpunkt är det önskvärt att minska användningen av bly, men förbudet mot blyhaltig ammunition är inte en effektiv lösning på detta. En rad representanter för den medicinska och metallurgiska forskningen har framfört att bly i fast form är ett stabilt ämne som normalt inte urlakas i naturen till skillnad från t.ex. de blyutsläpp som tidigare kom från bilavgaser. Miljövinsten av att förbjuda blyammunition på fastmark är försumbar och uppväger inte intresset att minimera t.ex. bytesdjurets lidande. Således bör inte användandet av blyhaltig ammunition vid jakt eller på fastmark beläggas med särskilda förbud. Det kommande förbudet mot bly i ammunition bör således ej träda i kraft utan upphävas.
mot · GU02MJ315 · 2006-10-29 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. enligt i motionen redovisad uppställning. Jord- och skogsbruk, fiske m.m. föreslår att rådgivningen vid finansieras via avgifter. Detta möjliggör bl.a. en fortsatt satsning på Gröna jobb. Vi vill öka skyddet av skog för den biologiska mångfalden genom naturvårdsavtal och biotopskydd. Regeringens nedläggning av avvisas och ett bidrag lämnas för förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp. föreslår att rådgivningsverksamheten vid myndigheten avgiftsbeläggs vilket motsvarar en anslagsminskning med 20072009. Detta möjliggör bl.a. en satsning på för att kunna fortsätta med stödet till arbetsmarknadsåtgärden Gröna jobb inom vilken personer långt ifrån arbetsmarknaden utför väsentliga uppgifter för att nå de skogspolitiska målen. En stor del av dem som omfattats av denna satsning har sedan kunnat gå vidare till arbeten eller studier. Behovet är stort att med olika metoder skydda skog för att öka den biologiska mångfalden. avsätter 20072009 för naturvårdsavtal och biotopskydd. avvisar med kraft regeringens förslag att lägga ned . Vi anvisar därför relativt regeringen 48, 95,8 respektive 97,5 mnkr för . Vi anslår 20072009 så att bidrag kan lämnas till förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp på tamboskap.
mot · GU02MJ319 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordbrukets behov av bättre villkor. Halländskt jordbruk och skogsbruk är viktiga näringar som har goda förutsättningar att bli än viktigare . Tydliga signaler från politiskt håll om näringens betydelse för samhälle och sysselsättning och att jordbruket är grunden för en hållbar tillväxt är viktiga. Här finns många duktiga lantbrukare och andra företagare som gör att livsmedelsproduktionen bedrivs med en hög miljöambition och med god djurhållning. Det ger i sin tur livsmedel, som kännetecknas av hög kvalitet. Men konkurrensen hårdnar alltmer och vill vi bevara en inhemsk produktion gäller det att säkerställa en likvärdig konkurrens för dessa företag. Konkurrensneutraliteten inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken är en grundpelare inom EU. Det visar sig nu att svenska bönder har klara konkurrensnackdelar bl.a. beroende på de svenska produktionsskatterna. Därför måste dessa skatter sänkas när det statsfinansiella utrymmet så medger. Vi behöver sänka jordbrukets produktionsskatter så att näringen kan konkurrera på lika villkor med övriga lantbrukare i EU. En avreglering och marknadsanpassning av jordbrukspolitiken är nödvändigt. Dessutom skall det inte vara möjligt att inom ramen för en sådan avreglering tillföra produktionen dolda subventioner. Behovet av arbetskraft är viktigt liksom att det tydliggörs att det finns kostnadsdrivande svenska lagar och regler, som försvårar för svensk livsmedelsproduktion. Utöver framgångsrika lantbruksföretag finns ett stort behov av en framgångsrik livsmedelsindustri. I finns det oerhört många duktiga matproducenter som finns med i Mat . Detta är ett nätverk som har till uppgift att stödja och utveckla livsmedelsproduktion och försäljning av lokala produkter från . Andelen småskalig produktion ökar på marknaden. Många konsumenter efterfrågar också lokalt producerade varor, men reglerna för denna typ av produktion måste ses över och anpassas till det mindre företaget.
mot · GU02MJ320 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur som har sin zoologiska hemvist i vårt land, såsom hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen, och blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas.
mot · GU02MJ321 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att burhållning av hönor för äggproduktion bör förbjudas. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. Enligt den svenska djurskyddslagen skulle värphönsen vara ute ur burarna 1999. , länsstyrelser och kommuner har arbetat intensivt för att få hönsen ur de förbjudna burarna. De flesta hönsen är dock fortfarande kvar i burarna. av de svenska värphönsen lever dessutom i burar utan rede, sittpinne och sandbad, även om flera stora livsmedelskedjor beslutat att inte saluföra ägg från höns i förbjudna burar. Burarna är förbjudna enligt djurskyddsförordningen men vissa svenska äggproducenter väljer ändå att bryta mot förbudet. Dessa djur får aldrig se dagsljus, sträcka ut sig eller värpa naturligt. De stressas i burarna, hackar och drabbas av diverse åkommor på grund av den ohälsosamma miljön. Svensk djurskyddslag måste på allvar gälla även för hönorna. Burhållning av hönor för äggproduktion bör dessutom förbjudas.
mot · GU02MJ322 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för djur i djurparker. Traditionen att hålla djur i fångenskap för människors blotta nöje kan spåras f.Kr. i . Den kinesiska kungen anlade då en park som var öppen för allmänheten. Den första parken i västerlandet som var öppen för allmänheten var den i i . sågs vilda djur mer eller mindre som förbrukningsvaror från kolonierna som skulle visas upp på ett för människor underhållande sätt. Den moderna djurparksfilosofin som formades av i betonade dock att djuren skulle få större inhägnader och att samlingarna också skulle vara av vetenskapligt intresse och främja avel av sällsynta djur. Men grundidén för såväl dagens som gårdagens djurparker är dock densamma, det vill säga att roa, skrämma, fascinera och överraska människan. De traditionella djurparkerna utgår generellt sett från människans perspektiv och inte djurens intresse. Detta måste ändras. Djurparksdjuren måste mer kraftfullt omfattas av djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Visst kan det vara acceptabelt att vilda djur hålls i särskilda djurparker för forskning och för att öka kunskapen om djuren för oss människor. Det gagnar också de enskilda djurindividerna. bör dock de traditionella djurparkerna fasas ut. Det är fullkomligt oacceptabelt med djurparker som är gjorda för att underhålla människor med vilda djur utan hänsyn till djurens egen hälsa och naturliga beteenden. Vilda djur mår ofta inte bra av att leva i fångenskap. Ett typiskt tecken är att de ägnar sig åt ett utdraget och enformigt beteende eller medvetet gör sig illa.
mot · GU02MJ323 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda kastrering av smågrisar utan bedövning. I kastreras ca 1, 6 miljoner smågrisar rutinmässigt utan bedövning. Kastreringen utförs för att förhindra att en avvikande lukt, s.k. ornelukt, utvecklas. Ornelukt förekommer endast hos vissa hangrisar och orsakas av förhöjda nivåer i fettet av framför allt två illaluktande substanser, skatol (som produceras av bakterier i tarmen) och androstenon (som syntetiseras i testiklarna). Kastreringen utförs regelmässigt på alla galtar trots att ornelukten endast märks i kött från av alla hangrisar då köttet upphettas. Kastreringen går till så att grisen fixeras i en anordning så att bakdelen frigörs. Med en skalpell skärs huden igenom ovanför de under huden ytligt liggande testiklarna. Dessa dras ut och skärs loss. Såret sköljs med en desinficeringslösning varefter grisen släpps tillbaka till kullen. Ingreppet kan ta med vana händer. I argumentationen mot att behöva bedöva grisen före ingreppet har angivits att griskultingens skrik och försök att komma undan mer är ett utslag av att den hålls fast än en konsekvens av smärta i samband med ingreppet. Forskning vid bl.a. har visat att detta inte är fallet och att en bedövning före ingreppet innebär mindre smärta för grisen. Fram till att de är gamla är det i tillåtet att kastrera utan bedövning. Samma regel gäller även inom EU, även om flera länder i , exempelvis , , och , regelmässigt ej kastrerar grisar. I har man däremot förbjudit kastrering av smågrisar utan bedövning. Man har också fattat beslut om att ett totalt förbud mot kastrering ska gälla . I en nyligen genomförd undersökning i konstateras att de flesta grisproducenter nu har accepterat förbudet och tycker att den nya ordningen fungerar bra. Många tycker också att det är skönt att slippa kastrera smågrisarna själva; det är ett arbetsmoment som inte har upplevts som speciellt trevligt. Att anlita veterinär för kastreringen innebär en extrakostnad på ca per kull. En farhåga innan förbudet trädde i kraft var att grisarna skulle kastreras alldeles . Men medelåldern ligger nu vid ingreppet, mer . Det faktum att kastrering av smågris inte förekommer i alla länder, att bedövning före ingreppet är en etablerad teknik i , att forskningen och avelsarbetet har kommit långt i att förebygga ornelukten samt att kastrering utan bedövning är förkastligt från djurskyddssynpunkt gör att det nu är dags för att förbjuda denna hantering.
mot · GU02MJ324 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all nöjesjakt samt uppfödning och utsättning av gräsänder, rapphöns och fasaner för detta ändamål bör förbjudas. Jakt finns i många olika former och människan har jagat . Men har jakten blivit en fråga som också diskuterats ur en djuretisk synvinkel. Liberaler i riksdag ifrågasatte vissa jaktformer redan för dryga hundratalet år sedan. Denna etiska debatt bör debatteras i resten av samhället. Jakten är inte bara ett nöje eller en politisk fråga för dem som jagar utan också en samhällelig fråga där djurens lidande borde tas mer på allvar. En hel del djur föds, göds och närs dessutom i dagens enkom för att sättas ut som objekt för nöjesjakt, också kallad godsjakt. Framför allt gräsänder, rapphöns och fasaner används till denna form av jakt. I finns 20 till 30 gods, där dessa fjäderfän föds upp, ofta maskinellt. När fåglarna växt till sig utplaceras de vanligen flera hundra åt gången och drivs därefter upp framjagade av hundar. Jägarna står sedan fria att skjuta och en hel del fåglar drabbas av skadeskjutningar. Delar av jägarkår har kritiserat den här formen av jakt. Denna jakt borde förbjudas.
mot · GU02MJ325 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur skall behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar även djurskyddslagen de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur; se även min motion om godsjakten med fåglar. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar skall lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda, utan befinner sig i fångenskap, omfattas de inte av djurskyddslagen. har genom sin avdelning Svenska bedrivit detta djurplågeri. höll man även rävar, vilket upphörde av djurskyddshänsyn. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning och de ställer sig principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att denna verksamhet inte är förenlig med djurskyddslagen. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.