mot · GT02Sf31 · 2006-04-06 00:00:00 — avslår regeringens förslag till höjt inkomsttak för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst i sjukförsäkringen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjt inkomsttak för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst i föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lägstanivådagar och barndagar. står just nu inför några av de största ekonomisk-politiska utmaningarna i modern tid: att få ner de höga sjukskrivningstalen och bryta utanförskapet på arbetsmarknaden. Mer än en miljon människor i arbetsför ålder står av olika orsaker utanför arbetsmarknaden. Den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension har ökat dramatiskt . Bakom siffrorna döljer sig människor som förlorat hoppet om en bättre framtid. Socialdemokraternas politik för att möta dessa utmaningar har efter elva regeringsår kommit till vägs ände. Grundläggande förändringar och satsningar har uteblivit. Politiken har istället präglats av å ena sidan handlingsförlamning och å andra sidan panikåtgärder. Men främst saknar den socialdemokratiska regeringen visioner om hur framtidens utmaningar ska mötas. I syfte att sänka de statsfinansiella kostnaderna för sjukförsäkringen har regeringen och dess stödpartier successivt privatiserat sjukförsäkringen och lagt en allt större del av kostnaderna på arbetsgivarna. Detta bidrar till att höja den ekonomiska risken för arbetsgivare att anställa. Ett litet företag kan knäckas av att anställa en person som blir långvarigt sjuk. Konsekvenserna av denna politik är att personer med sjukdomsrisk eller för vilka det råder osäkerhet om sjukdomsrisken får mycket svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det skapas ett A-lag och ett B-lag, där unga utan arbetslivserfarenhet, personer med funktionsnedsättning och äldre är överrepresenterade i den senare gruppen. På detta sätt urholkas själva idén med sjukförsäkringen, nämligen att vi gemensamt och solidariskt ska sprida riskerna för inkomstbortfall på grund av sjukdom. Angående höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst Oförändrat tak i sjukförsäkringen motsätter sig regeringens förslag att höja inkomsttaket vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten i sjukförsäkringen. Mot bakgrund av de explosionsartade kostnaderna för ohälsan anser att en höjning av taket i sjukförsäkringen får anstå. Istället måste satsningar på rehabilitering av dem som väntat , prioriteras. Det finns ett stort behov av att reformera dagens socialförsäkringssystem. En nödvändig reformering av socialförsäkringarna låter sig dock inte göras hur snabbt eller lätt som helst. Socialförsäkringarna (pensionssystemet undantaget) bör renodlas och samordnas. Ett bättre samband mellan avgifter och förmåner det vill säga ökad försäkringsmässighet är önskvärd då det är fråga om att försäkra ett inkomstbortfall. Men en eventuell höjning av inkomsttaken i sjukförsäkringen måste ske i ett läge då de totala kostnaderna för sjukskrivningar sänkts till en mer långsiktigt hållbar nivå och då andra problem såsom brister i rehabilitering åtgärdats. Ja till höjt tak i föräldraförsäkringen välkomnar att inkomsttaket höjs till 10 prisbasbelopp för de förmåner som hör till föräldraförsäkringen, det vill säga föräldrapenning, havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning. Det ekonomiska bortfallet kan bli stort för familjer som har barn som ofta är sjuka, vilket i synnerhet är fallet med små barn som just börjat i förskolan. Att stärka dessa barnfamiljers ekonomi är önskvärt. Likaså är det viktigt att stimulera pappor att ta mer föräldraledighet. En höjning av inkomsttaket kan riva ett hinder för längre pappaledighet i de familjer där pappan har en högre inkomst. En takhöjning är också viktig för att stärka föräldraförsäkringens legitimitet. har länge drivit på i frågan om en takhöjning. Angående höjd lägstanivå för hel föräldrapenning Barndagar istället för lägstanivådagar Istället för en höjning av beloppet för de så kallade lägstanivådagarna från 60kronor till vill ersätta dagens i föräldraförsäkringen med 300 betydligt mer flexibla barndagar, som är fristående från föräldraförsäkringen. Enligt förslag är varje barndag värd och fördelas till vardera föräldern, men ska kunna överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna kan också om föräldrarna så önskar överlåtas till en annan person som föräldrarna väljer, det kan exempelvis vara far- eller morföräldrar, anhöriga eller grannar. Det ska även finnas möjlighet att överlåta dagar på juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Barndagarna kan spridas ut och användas tills barnet fyllt . De kan användas som den andre föräldern tar ut föräldrapenningdagar, vilket möjliggör gemensam ledighet. Beloppen utgör skattepliktig inkomst och är således också pensionsgrundande. Syftet med barndagarna är främst att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Möjligheterna till flexibelt uttag är många och därmed kan barndagarna användas till att förlänga föräldraledigheten, minska arbetstiden eller möjliggöra för annan anhörig att ta hand om barnet. Används barndagarna blir ersättningen per dag lägre, används de blir den högre. Föräldrarna kan välja att ta ut allt per barn och månad. Vid uttag av maxbeloppet, per dag, räcker barndagarna . Vid uttag av ett grundbelopp på per dag vilket motsvarar räcker dagarna .