mot · GT02Fi12 · 2006-05-03 00:00:00 — Alliansens förslag till en arbetsmarknadspolitik med en mångfald utbildningsgivare och arrangörer av förmedlingsverksamhet är ägnat att ändra kraven på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med en ökad frihet förväntar vi oss att arrangörer av utbildning och förmedling kan specialisera sig mer än . En specialisering bl.a. med inriktning på de äldres behov av särskild utbildning, förmedlingsinsatser eller andra åtgärder kommer naturligen att utvecklas. Alliansen anser att arbetsmarknadspolitiken bör utvecklas för att stimulera sysselsättningen bland äldre. 6) Förändrat anställningsskydd för ökad anställbarhet. Personers rörlighet på arbetsmarknaden avtar med åldern. Individen specialiserar sig i sitt arbete och rotar sig i sin miljö. Kanske blir man mindre benägen att ta den risk det ändå är att byta jobb när allt annat lika jobbtryggheten tilltar med antalet anställningsår. Allt detta är naturliga och rationella beteenden, men sammantaget minskar de som regel anställningsbarheten. Enligt LAS gäller dubbel turordningstid för arbetstagare . Avsikten är att detta ska vara ett extra skydd för äldre arbetstagare i arbetsbristsituationer. Den effekten förtas av att nämnda regel i stället bidrar till att arbetsgivare blir mer tveksamma till att anställa äldre. Alliansen föreslår därför att denna regel slopas. 7) Motverka diskriminering. Staten bör vara en föregångare när det gäller att ta bra hand om äldre arbetskraft. Om detta vore fallet skulle staten sätta normer och aktivt medverka till en mer positiv attityd till äldre. Alliansen vill verka för att staten inte enbart bör vara utan också blir ett föredöme i detta hänseende. Diskriminering till följd av ålder ska förbjudas och implementeringen av EU:s arbetslivsdirektiv genomföras. 8) Förstärk nystartsjobben för äldre. Många av dem som står utanför arbetsmarknaden, men som vill och kan jobba åtminstone på deltid, är äldre. Ett problem är att en längre tids frånvaro ökar osäkerheten både hos individen och hos arbetsgivarna om personens möjligheter att komma tillbaka. För att underlätta för äldre att komma tillbaka efter en tids frånvaro och ge dessa människor en ny start föreslår Alliansen att tidsbegränsningen i arbetsgivaravgiftssänkningen för långtidsfrånvarande fördubblas för äldre än 55år. Detta innebär att en arbetsgivare som anställer en långtidsfrånvarande som är äldre än 55år slipper arbetsgivaravgifter under dubbelt så , dock längst 10år, som den nyanställde varit frånvarande från arbetslivet. 9) Trygghetsavdrag skattereduktion även för anhörigas hushållstjänster. Många äldre önskar och är i behov av mer hjälp i sin hemmiljö. Ökade möjligheter till hjälp skulle exempelvis underlätta för äldre att bo kvar tillsammans och ha innehållsrika och varierande liv även om den ena parten blir svårt sjuk. Mot denna bakgrund vill vi bredda och utöka vårt förslag om skattereduktion för hushållstjänster, bl.a. för att underlätta för äldre att bo kvar i sin hemmiljö och tillsammans med varandra. Den utökade skattereduktionen bedöms leda till att en ny sektor i samhällsekonomin växer fram och därmed skapas fler meningsfulla och viktiga jobb. Skattereduktionen ska, utöver tidigare förslag, omfatta ersättning för arbete som har utförts i en bostad som används av nära anhörig. Skattereduktionen bör således omfatta skötsel av hem och trädgård, t.ex. matlagning, städning, tvätt, strykning, annat underhåll av kläder, butiksbesök, trädgårdsskötsel såsom gräs- och häckklippning. Därtill vill vi att avdraget ska omfatta köp av omsorgsarbete i hemmet. Arbetet kan exempelvis bestå av hårvård, tvätt och hjälp med att vara ute eller att utföra andra personliga sysslor. Den exakta utformningen och kostnaden för förslaget redovisas nedan i avsnittet Skattereduktion för hushållstjänster. 9Gör det mer lönsamt att starta och att driva företag Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Den höga arbetslösheten och det sjunkande antalet företagare är uttryck för att är inne på fel väg. tror inte att en regering kan skapa jobb, bara goda förutsättningar för jobb. Till skillnad från nuvarande regering vill vi sätta företagaren och företagen i fokus för tillväxtpolitiken. Den socialdemokratiska politiken, med ständigt nya pålagor och krav på företagarna, kväver företagandet och håller tillbaka företagarnas vilja att anställa. vill skapa stabila tillväxtförutsättningar genom ett skattesystem och ett företagsklimat som gynnar sysselsättning och entreprenörskap. Vi föreslår därför en rad åtgärder som gör det mer lönsamt att anställa, som förbättrar företagens kapitalförsörjning och som minskar företagens administrativa kostnader genom att komma till rätta med regelkrångel och byråkrati. föreslår att medfinansieringen för sjukskrivningar avskaffas. föreslår att arbetsgivarnas medfinansiering efter andra sjukveckan av sjukpenningkostnaden för anställda slopas . Det innebär att arbetsgivarna avlastas kostnader på 2007. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Precis som när det gäller arbetsinkomster har en internationellt sett hög beskattning av kapital. är vi också ett av få länder som fortfarande tar ut en löpande skatt på det kapital som enskilda privatpersoner lyckats arbeta ihop. Till skillnad från det arbete som inkomstskatterna tas ut på är kapital en mycket rörlig skattebas. För att en skatt ska vara allmänt accepterad bör den inte vara möjlig att planera bort. Den ska heller inte skada ekonomins funktionssätt. Förmögenhetsskatten är genom sina många undantag helt godtycklig. Dessutom har skatten medfört att mångmiljardbelopp lämnat landet. Svenska småföretagare har drabbats hårt av den riskkapitalflykt som det också är fråga om. Kapitalmarknadernas internationalisering har gjort det enkelt för förmögna personer att flytta kapitalet till länder med lägre beskattning. bedöms svenskar ha ca 900miljarder kronor i obeskattat utlandssparande, pengar som skulle kunna göra stor nytta om de investerats i svenska företag och affärsidéer på hemmaplan. Partierna inom är överens om att förmögenhetsskatten ska avskaffas. föreslår att förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. halveras skattesatsen från till . Skattebortfallet beräknas uppgå till 2007. 9.2Rättvis beskattning av fåmansbolag anser att nuvarande beskattningsregler för fåmansbolag diskriminerar det egna ägandet. En person som äger ett aktiebolag och som har en viss summa pengar att placera bör kunna fatta detta beslut beroende på var han/hon tror att pengarna kommer att göra störst nytta. Den som tror på den egna affärsidén vill sannolikt investera pengarna i sin egen verksamhet. Problemet för många ägare till fåmansbolag är att en investering i det egna företaget leder till att en större del av vinstutrymmet måste beskattas som inkomst av tjänst. Företagaren tvingas alltså att betala mer i skatt för att han eller hon satsar pengar i sitt eget företag jämfört med om kapitalet hade placerats i ett annat företag. Skattereglerna bör inte styra i vilket företag han/hon väljer att placera sitt kapital. anser att ägare till kapitalstarka och vinstgivande företag riskerar att tvingas betala en för stor andel av vinsten i form av skatt, vilket är direkt tillväxthämmande. Det regelverk som omger fåmansbolagen är dessutom krångligt och innebär att det egna ägandet diskrimineras. Därmed hämmas tillväxten och entreprenörskapet. För att reformera fåmansbolagsreglerna krävs en mer företagarvänlig grundsyn. Reformeringen av fåmansbolagsreglerna är ett viktigt led för att garantera ett företagarvänligt klimat och för att få företagare att anställa. De senaste förändringarna av fåmansbolagsreglerna underlättar för en del företag, men lämnar många andra åt sitt öde. Kapitalintensiva och medarbetarägda företag är två kategorier företag som drabbas hårt av regeringens politik. Många andra företagare drabbas av kraftigt höjd beskattning när företaget säljs. vill därför genomföra ytterligare förändringar. Rättvis beskattning av fåmansbolagen Alliansen föreslår att det krångliga regelverket (3:12) för fåmansbolagen ändras så att det inte missgynnar eget företagande. Löneuttagskravet sänks till 10 inkomstbasbelopp (). Kapitalskattesatsen på kapitalvinst vad avser kvalificerade andelar över sparat utdelningsutrymme återställs. Schablonbeloppet för skattesatsen 20procent på utdelning höjs till 2 inkomstbasbelopp. Klyvningsräntan för enskilda näringsidkare höjs till samma nivå som för fåmansbolag. Alliansen anslår för detta 2007. Den inkomstskattereform som föreslår sänker skatten för inkomster på arbete. För att göra det mer attraktivt att starta företag om man är arbetslös eller deltidsanställd samt att vara företagare ska detta avdrag också gälla mot näringsinkomster. Avdraget utformas på samma sätt som jobbavdraget för arbetsinkomster. föreslår att det vid den kommunala beskattningen införs ett förvärvsavdrag för näringsinkomster. Avdraget utformas på samma sätt som jobbavdraget för arbetsinkomster. Kostnaden för näringsinkomstreformen beräknas uppgå till 2007 och till för det andra steget. En småföretagare som säljer sitt företag kan tvingas betala mellan i effektiv reavinstskatt. En entreprenör som vill sälja ett företag, antingen för att det skulle ha större möjligheter att växa med annan ägare eller för att investera pengarna i ett nytt företag, får således betala en hög andel av vinsten i skatt, vilket avhåller många från att sälja sitt företag. Detta håller tillbaka framväxten av nya företag och förhindrar företag att växa och utvecklas. föreslår att kapitalförsörjningen förbättras genom införande av en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Den statsfinansiella kostnaden är bara tillfällig och beräknas till 2007. vill därför förbättra kapitalförsörjningen genom att införa en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Vårt förslag innebär att uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av 5miljoner kronor om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. 9.5Fribelopp för obeskattade reserver Vänsterkartellen har beslutat att räntebelägga företagens avsättningar till periodiseringsfonder. Medan större företag kan hantera detta genom att ta upp reserverna till beskattning innebär detta att de mindre företagens möjligheter att finansiera en utveckling av verksamheten begränsas. föreslår därför att ett fribelopp om 10miljoner kronor per företag införs. utsträcks räntebeläggningen att gälla alla obeskattade reserver. Därigenom minskar skattebelastningen för de mindre företagen, medan skatteintäkterna från de större företagen ökar. Sammanlagt leder förslaget till en förstärkning av statens budget. föreslår att den räntebeläggning som införts för periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta även andra obeskattade reserver. Ett fribelopp på införs. Detta fribelopp ska omfatta alla obeskattade reserver inklusive periodiseringsfonder, vilket kommer att medföra en lättnad jämfört med gällande regler på ca . För större företag leder förslaget till ökade statliga skatteintäkter på 1,9miljarder kronor. Sammantaget leder förslaget till en förstärkning av det finansiella sparandet på ca 2007. Förmånsrätten, som är den juridiska benämningen på den företrädesrätt som borgenärer har vid utmätning eller konkurs, ändrades /05. Syftet var att underlätta för företagsrekonstruktioner och se till att andra borgenärer än banker och staten fick förtur till tillgångar i konkursbon. Den nya lagen om företagsinteckning ger banker allmän förmånsrätt och gäller 55procent av värdet av all gäldenärens egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt. Vidare har statens förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffats och lönegarantin utökades . Den nya lagen innebär alltså att bankens status som prioriterad fordringsägare har beskurits. Syftet med regeringens förslag var att minska antalet företagskonkurser och säkerställa att småföretagare fick en större del av tillgångar från konkursbon. Den nya lagen om förmånsrätt begränsar bankernas och andra finansinstituts förmånsrätt vid konkurser från till av fordringarna. Tanken med förändringen var bl.a. att det skulle bli enklare att rekonstruera företag efter konkurser. Banker agerar rationellt och tar hänsyn till den försämrade förmånsrätten genom att bli mer restriktiva vid utlåning och kräver i allt större utsträckning vidgade säkerheter för utlåning. Detta har inskränkt framför allt mindre företags möjligheter till kapitalförsörjning och expansionsmöjligheter. föreslår att den allmänna förmånsrätten för företagsinteckningar höjs från nuvarande till . Förslaget beräknas som mest öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2007. Vad regeringen inte förutsåg var att banker skulle agera rationellt och kompensera sig för den ökade kreditrisken. De farhågor som många varnade för har besannats. Bankerna har blivit mer restriktiva vid utlåning och kräver i allt större utsträckning vidgade säkerheter för utlåning. föreslår att den allmänna förmånsrätten för företagsinteckningar höjs från nuvarande till av företagsinteckningens värde. Detta kommer att göra att bankerna inte längre kommer att behöva ställa högre krav på kredittagaren. De övriga förändringar som gjordes av förmånsrätten, exempelvis att staten ej längre kommer att ha ställning som prioriterad fordringsägare, ska kvarstå. Denna partiella återställning innebär att konkurser kommer att belasta statens finanser i större utsträckning än , eftersom utbetalning av löner får lägre prioritet och därmed kommer lönegarantiutbetalningarna att öka. En väl fungerande privat kapitalbildning och väl fungerande kapitalmarknader är det viktigaste för kapitalförsörjningen till näringslivet, men det kan även finnas en roll att spela för staten när det handlar om investeringar i tidiga skeden. Det finns argument för att t.ex. en statlig lånegaranti för lån till vissa, framför allt mindre företag med begränsad tillgång till säkerheter och utan en lång kredithistoria, kan förbättra effektiviteten i ekonomin även då kreditmarknaden i övrigt fungerar väl. vill införa ett statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag. Dessa garantier kan ges direkt av staten, via en lämplig myndighet. En annan modell som kan prövas är att ge garantier genom lokala kreditgarantiföreningar med statlig uppbackning. Dessa garantier kan då fungera som säkerhet när föreningarnas medlemsföretag beviljas lån i banker. Detta kan t.ex. ske på ett likartat sätt som de europeiska och nordiska investeringsbankerna bedriver verksamhet, där företag beviljas banklån med lokala kreditgarantiföreningar och eget kapital som säkerhet, men där investeringsbankerna ger en garanti till den lokala kreditgarantiföreningen. Staten ska alltså inte själv låna ut pengar. På detta sätt underlättas kapitalbildningen för de mindre företagen. tas den lokala kompetensen till vara när lokala banker, kreditgarantiföreningar och småföretag möts och själva kan diskutera hur investeringsprojekt bäst kan genomföras. Erfarenheten visar också att kreditgarantier har stor betydelse för att öka kvinnors företagande. Detta beror på att kvinnor i större utsträckning än män tenderar att starta företag främst i tjänstebranscher, där ett typiskt företag inte har tillgångar i form av maskiner eller lager som kan fungera som säkerhet för lån. föreslår att ett statligt kreditgarantisystem införs för små och medelstora företag. Kreditprövningen ska utföras av den kreditgivande banken. Systemet ska förenas med villkor på den kreditgivande bankens prövning. För ändamålet avsätts en ram om . föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Förslaget ger privatpersoner möjligheten att skattefritt investera upp till ett visst belopp i eget eller närståendes företagande genom att kostnaden för köp av onoterade aktier i dessa företag får dras av mot förvärvsinkomst. På grund av bristande underlag kan förslaget inte beräknas, men Alliansen bedömer att en ram på räcker till att utforma ett riskkapitalavdrag på . föreslår att ett riskkapitalavdrag införs för att ytterligare stimulera framväxten av privat investeringskapital. Utformningen av riskkapitalavdraget kommer att redovisas . För ändamålet avsätts en ram om . 9.9Nya jobb i hushållssektorn De höga skatterna på arbete gör framför allt tjänster dyra. Skattekilen, dvs. av skatter orsakad differens mellan vad köparen betalar och säljaren får, leder till att många tjänster inte utförs, alternativt utförs på en svart marknad. Detta är skälet till Alliansens förslag om slopade arbetsgivaravgifter för vissa tjänstesektorer. Argumenten gäller framför allt för s.k. hushållsnära tjänster. föreslår att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Därtill vill vi att skattereduktionen ska omfatta omsorg i hemmet. Det kan exempelvis vara äldres hårvård, tvätt och hjälp till att vara ute eller att utföra andra personliga sysslor. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Vad som ovan sagts ska också omfatta ersättningar för arbete som utförts i anhörigs bostad. Detta innebär exempelvis att ett barn kan utnyttja sina föräldrars skattereduktionsutrymme vid köp av tjänster åt föräldrarna. Den sammantagna effekten på det finansiella sparandet bedöms uppgå till ca 2007. menar att det finns en stor potential att åstadkomma nya varaktiga arbeten i företag som erbjuder de tjänster som hushållen normalt utför själva, men som de till följd av höga skatter antingen låter bli att konsumera eller köper svart. Detta skulle snabbt leda till en växande reguljär arbetsmarknad på områden där många tvingas in i osäkra svartjobb för att över huvud taget kunna försörja sig genom arbete. En skattereduktion skulle också underlätta för många arbetande barnfamiljer, öka arbetsutbudet bland ensamstående samt bidra till en jämnare arbetsfördelning mellan kvinnor och män i hemmet. vill införa en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av 50procent av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. 9.10Minska regelkrånglet och byråkratin Det är krångligt att vara företagare. Regelverket är både omfattande och invecklat och som går läggs nya regler till de gamla. Svenska företag ska rätta sig efter 20000 sidor företagsregler, och Statskontorets senaste undersökning visar att 75 olika myndigheter begär in uppgifter från företagarna på 1150 olika blanketter. Det innebär att ett vanligt företag med upp till 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöregler på per anställd . Sammantaget beräknas företagens administrativa kostnader till följd av regelverket uppgå till . har enats om en rad åtgärder för att öka tempot i regelförenklingen och substantiellt minska den administrativa pålagan på företagen. vill också förenkla både och . avser att minska de svenska företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk . Det arbete som pågår i och är utmärkta förebilder. bestämde sig den borgerliga nederländska regeringen för att minska regelbördan för företagen . Den nederländska regeringen räknar med att ha uppnått två tredjedelar av sitt mål . Återstoden räknar man med att uppnå . Stora befintliga regelverk ska göras enklare. Bland de många åtgärder som vi kommer att föreslå finns följande: vill därför se över lagstiftningen i syfte att kunna möjliggöra för bolagsbildning med aktiebolagens begränsade ansvar för delägarna och relativt gynnsammare skattevillkor, men utan krav på insatt aktiekapital. Dessa bolag bör kunna åtnjuta ett enklare regelverk liknande det som gäller för handelsbolag och enskilda firmor. Den nya miljöbalk som införde 1999 tillhör det mest kostsamma regelverket som finns i bruk. vill därför att , och de författningar och föreskrifter som utfärdats om tillämpningen av den, arbetas om för att bl.a. förkorta handläggningstiderna och begränsa antalet anmälnings- och tillståndspliktiga objekt. är också ett av de stora regelverk som på många olika sätt lägger onödiga administrativa bördor på företagssektorn. Att reformera den är ytterst angeläget för att bl.a. göra det lättare att söka bygglov och avsevärt förkorta handläggningstiderna i planärenden. Det är minst lika viktigt att se till att inte nya dyra regler ersätter dem som försvinner. Det visar sig tyvärr ofta i efterhand att kostnaden för en regel inte är rimlig i förhållande till syftet. En stående kritik mot regeringen från () har varit att den sällan genomfört ordentliga analyser i förväg av konsekvensen för de företag som berörs av nya eller förändrade regler. vill att alla nya lagar och regler som berör företagen ska granskas av ett offentligt organ med samma oberoende ställning som Lagrådet innan de får träda i kraft. Granskningen ska se till att inga nya regler får införas utan att de utformats så att de uppnår sitt syfte på enklast möjliga sätt för företagen. Detta offentliga organ ska arbeta för att skynda på regelförenklingsarbetet. Vår avsikt är att alla propositioner ska ha granskats och godkänts av detta organ innan de läggs på bord. föreslår ett moratorium för alla nya förslag som ökar regelbördan för företagen. Det gäller bl.a. förslaget om heltidslagen. Den första åtgärden blir att stoppa dessa lagar innan de träder i kraft. Upprätta en fullständig plan föreslår att en fullständig plan om regelförenklingar genomförs. Ännu finns bara planer och mål för vissa regelområden. En alliansregering ska upprätta en fullständig plan för att minska den administrativa regelbördan för företag med . Planen ska innehålla årliga mål och avstämningsdatum. Undantag för mindre företag Genomförandet av EU-direktiv innebär i många fall en ökad regelbörda. EU ger dock möjlighet för medlemsländer att undanta små och medelstora företag från vissa regler. En alliansregering bör upprätta en praxis att så ofta som möjligt utnyttja denna möjlighet till undantag. Inrätta en oberoende instans utanför som har i uppdrag att se till att nya lagar och regler så lite som möjligt ökar regelbördan för företagen. Denna instans ska ha samma ställning som Lagrådet. Avsikten är att alla propositioner, som berör företagen, ska ha granskats och godkänts av denna instans innan de läggs på bord. 9.11Ökade resurser till forskning kring kvinnors företagande och affärsrådgivning för kvinnor I driver färre kvinnor än män företag. Kvinnor äger mindre än en femtedel av landets företagskapital och kvinnor är i klar minoritet på ledande poster i alla branscher och i alla storlekar på företag. Kvinnor som företagare rymmer en stor potential.