mot · GU02MJ295 · 2006-10-25 00:00:00 — Jordbruket som resurs för tillväxt i norra tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att den nationella ersättningen utbetalas upp till den referensnivå som lagts fast i anslutningsfördraget med EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en ny regionalpolitisk utredning för jordbruket. Lantbruket i har antagit en av svenskt näringslivs djärvaste visioner. Med visionen att vi får landet att växa så att den gröna näringen 2010 intar en tätposition i vad gäller tillväxt, lönsamhet och attraktionskraft utmanar jordbruket övriga näringar och branscher att på samma sätt bidra till att öka tillväxten i . En vision och ett arbete med att öka tillväxt och sysselsättning över hela kräver naturligtvis en uppbackning från den politiska nivån. Genom politiska beslut kan olika näringars arbete med att skapa tillväxt förstärkas avsevärt. Jordbruket i norra står för många mervärden och särskilt som sysselsättningsskapare. Genom jord- och skogsbruket finns det en basnäring i våra allra mest glesbefolkade delar, och därför är näringarna särskilt värdefulla. Jord- och skogsbruket i de sju nordligaste länen utgör underlag för av all sysselsättning i området, och av detta står jordbruket för . För att skapa en positiv utveckling för jordbruket och livsmedelsindustrin behövs därför en politik som tillsammans med näringens eget arbete skapar tillväxt och framtidstro. Tyvärr har kännetecknats av att jordbruksproduktionen minskat kraftigt i norra , vilket utgör ett hot mot det öppna landskapet, mot sysselsättningen inom primärproduktionen och mot livsmedelsindustrin med tillhörande näringar. Enligt artikel 142 i anslutningsfördrag med EU får lämna långsiktigt en nationell ersättning till jordbruket i norra för att säkerställa en traditionell jordbruksverksamhet. I anslutningsfördraget fastställdes produktionsnivåer och ersättningsbelopp, och totalt får betala ut . Genom den fastställda referensnivån skulle norra kompenseras för sina sämre produktionsvillkor. betalades ut i nationell ersättning till norra . Orsaken till att utbetalningarna inte når upp till den fastställda nivån hänger samman med att antalet jordbruksföretag minskar. I vissa delar av norra är minskningen av den arten att den hotar jordbrukets infrastruktur. Orsakerna till minskningen kan vara flera. Det finns dock indikatorer som visar på att merkostnadsersättningen till norra inte täcker de kostnader som uppstår genom de naturgivna nackdelarna. Det finns också inslag i regelverket för den nationella ersättningen som hämmar en strukturutveckling. För att klara den framtida konkurrensen behöver jordbruket i norra strukturutveckla. Den nationella ersättningen får inte verka hämmande. En viktig positiv signal för jordbruket i norra skulle vara att den nationella ersättningen betalades ut upp till den fastställda referensnivån. Det skulle då också vara möjligt att rätta till de skevheter som kan finnas inom systemet såsom indelning i stödområden, begränsade produktionstak osv. Det finns också signaler som pekar på att jordbruket i norra inte kompenserar för de merkostnader som de naturgivna nackdelarna skapar. Det har inte heller gjorts någon riktig regionalpolitisk utredning sedan EU-inträdet, varför det finns skäl att åter genomföra en sådan.