mot · GT02Fi9 · 2006-05-03 00:00:00 — Flera skolor har inlett verksamhet för att stärka flickors självförtroende och självuppskattning, bl.a. med träning i självförsvar. De tjejer som vill delta i denna form av verksamhet måste få göra det. 3.3 Nya och växande företag måste bli ett företagsamt land igen I hela västvärlden är trenden entydig. De nya jobben skapas inte i de gamla stora industriföretagen, dessa flyttar i stället mer av sin produktion och sina arbetstillfällen till de nya lågkostnadsländerna. räknar t.ex. med att expandera , men den expansionen kommer närmast uteslutande att ske utanför . De nya jobben skapas i stället i små och medelstora företag inom tillverkning, men framför allt inom tjänster. Regeringens egen myndighet har räknat med att det måste startas minst 10000 fler företag för att få en rimlig återväxt av företag och för att kompensera de arbetstillfällen som försvinner från de större industriföretagen. har antalet småföretag vuxit kraftigt i . Men det mesta av den ökningen beror på företag som startats enbart av skatte- eller redovisningstekniska skäl och inte skapar någon sysselsättning. Antalet aktiva företagare var färre 2005 än det var när Socialdemokraterna fick regeringsmakten . Diagram 3: Antalet företagare och medhjälpande familjemedlemmar Källa: SCB. har det lägsta nyföretagandet i och är på väg att få den äldsta företagarkåren i . Var tredje småföretagare kommer att pensioneras och med dem riskerar en stor del av småföretagen också att försvinna. Detta är en utveckling som måste brytas. Regeringen tror på en selektiv industripolitik som gynnar branscher som kan bli framgångsrika och på statliga projektbidrag till nya företag. är däremot övertygat om att nya livskraftiga företag som ger varaktiga arbeten inte kan odlas av politiker utan bara växa fram av egen kraft genom en bra politik som hjälper nya företag att bildas och växa inom alla branscher i alla delar av landet. Gör det lättare att vara företagare Den offentliga regelbördan kostade 2004 de svenska företagen enligt beräkningar från . Regeringen har lovat att minska regelbördan. har regelbördan vuxit med över en tredjedel. lovar tillsammans med övriga partier i att minska företagens regelbörda med . Prioriterade förenklingar är: F-skattsedel till alla som vill. Enklare redovisningsregler för små företag. Förenkla reglerna för redovisning och inbetalning av moms. Förenkla utan att minska miljökraven. av alla sysselsatta arbetar inom den privata tjänstesektorn som är den mest expansiva delen av det svenska näringslivet. I förhållande till vår storlek arbetar betydligt fler människor med kunskapsintensiva tjänster i än i övriga EU. En politik som öppnar fler affärsmöjligheter för expanderande tjänsteföretag skapar också fler arbeten. Öppna fler möjligheter för tjänstehandel genom att även nu när arbetat med tjänstedirektivet avslutas fortsätta arbetet för en friare tjänstehandel inom EU. Öppna den offentliga tjänstesektorn för konkurrens och släpp in mer nyföretagande inom vård- och omsorgstjänster. (Gemensamt alliansförslag) Öppna en marknad för vita hushållstjänster genom en skattereduktion. (Gemensamt alliansförslag) Slopa arbetsgivaravgifterna inom hushållsnära branscher. Mer riskkapital till nya och växande företag finansierar nästan uteslutande sina investeringar med hjälp av eget kapital eller kapital de lånar från banker. Statliga står för av utlåningen till näringslivet. Det bästa sättet att få kapital till nya och växande företag är att göra det lättare för privatpersoner och företagare att spara ihop investeringskapital och att underlätta bankers utlåning till mindre företag. Mildra dubbelbeskattningen av aktier. Återställa bankernas förmånsrätt vid företagsinteckningar så att fler banker vågar öka sin utlåning till mindre företag. (Gemensamt alliansförslag) Sänka förmögenhetsskatten 2007 och avskaffa den under nästa mandatperiod. (Gemensamt alliansförslag) Uppskjuten skatt för den småföretagare som säljer sitt företag och återinvesterar vinsten i ett nytt företag. (Gemensamt alliansförslag) Gör det lönsammare att vara företagare Att vara företagare är betydligt mer riskfyllt än att vara anställd. För att fler ska vilja bli företagare och klara av att bära förlusterna när det går dåligt måste de få möjlighet att behålla mer av vinsten när det går bra. Därför kan inte reglerna för inkomstskatter och sociala avgifter vara likadana för egna företagare som för anställda. Sänka skatten för s.k. fåmansbolag, företag där ägaren själv arbetar. Ägarna betalar i princip samma skatt som om de vore anställda, vilket inte är rimligt. (Gemensamt alliansförslag) Låta egenföretagare friare välja vilket skydd de vill ha i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen och därmed betala lägre socialavgifter på sin egen lön. Nya och växande företag kan skapa ännu fler jobb om det blir lättare att anställa. Slopa arbetsgivaravgifterna (med undantag för pensionsavgiften) för ett antal servicetjänster som vänder sig till hushåll. (Gemensamt alliansförslag) Minska risken med att nyanställa genom att ta bort arbetsgivarnas medfinansiering av sjukförsäkringen . (Gemensamt alliansförslag) Förenkla arbetsrätten genom att förlänga provanställningstiden från 6 . Det ska vara möjligt att vara tillfälligt anställd hos samma arbetsgivare , men ska man ha företräde till en fast anställning. (Gemensamt alliansförslag) 4 Andra centrala områden för reformer Med en reformerad politik för arbete och företagande kan vi skapa en så bra långsiktig ekonomisk utveckling att det svenska näringslivet och det svenska offentliga välfärdssystemet klarar av de stora utmaningar som väntar. Men detta reformarbete inbegriper även andra viktiga områden. Inom bl.a. utbildningen, inom rättssystemet finns stora problem . Men i problemen ryms lösningarna. Om utvecklingen vänds åt rätt håll inom dessa områden bidrar även detta till en stabil ekonomisk tillväxt och för en god samhällsutveckling framöver. 4.2 Utbildning och forskning Utbildning nyckel till framtidens välstånd En sak är alla ekonomer och framtidsbedömare ense om: Kunskap och utbildning är en enormt viktigt faktor kanske den viktigaste för ett lands utveckling. har en förhållandevis välutbildad befolkning och aldrig har en svensk ungdomsgeneration gått i skola som dagens unga. Men det går inte att leva på gamla meriter. Utbildningsnivån höjs i hela världen. I nya konkurrentländer utbildas t.ex. både yrkesarbetare och ingenjörer som åtminstone tills vidare är beredda att arbeta till löner som ligger långt under de svenska. Om ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen om produktion och arbetstillfällen framöver så måste den svenska skolan, den högre utbildningen och forskningen bli bättre än den är . Tyvärr går utvecklingen snarare åt fel håll. Svenska elevers kunskaper i kärnämnen har blivit sämre jämfört med andra länder. Tabell 4 visar att svenska grundskoleelevers färdigheter är högst medelmåttiga i en internationell jämförelse. Avhoppen från gymnasiet har blivit fler. Kvaliteten i högskolan faller. Denna utveckling måste vändas så snabbt som möjligt. Tabell 4: Skolresultat i och internationellt Regeringen tar lätt på problemen Vårpropositionen visar tyvärr än en gång att regeringen inte ser, eller vill erkänna, hur djupa problemen har blivit i skolan och den högre utbildningen. Regeringen försöker lösa de djupgående problemen i skolan genom kortsiktiga projekt på olika orter. Det gäller inte minst deras förslag om att 100 skolor ska få 1 000 s.k. resurspersoner. Det som verkligen behövs är förstås behöriga lärare och det på alla skolor. På samma sätt ska problemen med gymnasiets yrkesutbildning lösas genom att 20 kommuner ska få stöd till lärlingsutbildning. Men det är inte fråga om en lärlingsutbildning i ordets rätta bemärkelse. Regeringen står fast vid att alla elever i gymnasiet måste läsa till högskolan. vill ha en lärlingsutbildning i landets alla kommuner som tar yrkeskunskaperna på allvar och inte tvingar lärlingarna att läsa till högskolebehörighet . Stora brister i grundskola och gymnasiet Både och gymnasiet har stora brister . Svenska grundskoleelevers kunskaper i naturvetarämnen och matematik har gått ned i internationella jämförelser. Var tionde elev som går ut saknar godkända betyg i svenska, engelska eller matematik. Var tredje elev som börjar gymnasiet hoppar av eller misslyckas med att nå högskolebehörighet. Det bästa sättet att ge en människa en bra utbildning är att se till att det blir rätt från början. Det barn som lämnar låg- och mellanstadiet utan att kunna läsa och skriva ordentligt riskerar att halka efter i alla andra ämnen också. vill införa en läsa-skriva-räkna-garanti som ska ge elever med svårigheter i svenska och matematik rätt till extra undervisning. För att uppfylla denna garanti anslår vi 2007 och 2008 för extra fortbildning till lärare. Vi vill också införa nationella kunskapskontroller i årskurs tre för att se till att ingen har halkat efter i dessa viktiga färdigheter. Gymnasiereformen som gjorde alla linjer treåriga och likriktade har misslyckats. vill ha en ny gymnasieskola som låter eleverna välja mellan en teoretisk högskoleförberedande gymnasieutbildning och en yrkesutbildning. Gymnasieskolans individuella program måste skrotas och resurserna i stället flyttas till . Satsa på högre utbildning Regeringen har satt som mål att hälften av en årskull ska börja högskoleutbildning . Det har inneburit att antalet elever vid högskolan har fördubblats men inte resurserna. Undervisningsgrupperna har blivit större och antalet undervisningstimmar har minskat. Lärarna hinner varken med sina studenter eller sin forskning, och universiteten har alltmer förvandlats till undervisningsfabriker. vill tills vidare stoppa utbyggnaden av högskolorna och i stället höja kvaliteten på undervisningen genom fler undervisningstimmar och färre studenter per lärare. Vi anslår 1 miljard till förbättrad kvalitet. Tiden för inträde på arbetsmarknaden går upp i åldrarna. ligger genomsnittsåldern för inträde på arbetsmarknaden . Det finns därför skäl att skynda på studierna. vill öppna för högskolorna att införa ett treterminssystem på högskolan och en bonus i form av nedskrivna studielån för den som snabbare tar sin examen från högskolan. De statliga resurserna till universitetens forskning och forskarutbildning har också urholkats . Universitet och högskolor har bara finansiering till hälften av sina doktorander. av den svenska BNP:n används till forskning eller utveckling. Det är näst mest bland industriländerna, efter . Men mer än tre fjärdedelar av detta satsas av svenska industriföretag, i första hand och . Statens anslag till forskning är inte särskilt imponerande i en internationell jämförelse. Utgifterna för FoU i ligger till mer än 75procent på industrin och på staten. Inom övriga EU-länder står staten för mellan av FoU-utgifterna. EU:s gemensamma mål att de statliga forskningssatsningarna ska utgöra av BNP är avlägset för . Diagram 4: FoU-utgifter och entreprenörskap Källa: ESBRI. är övertygat om att den skeva fördelningen av den svenska FoU:n delvis förklarar varför trots höga FoU-utgifter och många patentansökningar ligger i botten i internationella jämförelser över nystartade företag. Industrins egen forskning är bra och nödvändig för att utveckla produkter och metoder inom befintliga branscher. Men det är mer förutsättningslös och friare forskning som skapar nya branscher som genererar nya företag och nya arbeten på . vill öka resurserna till den forskning som sker på våra lärosäten med . (Gemensamt alliansförslag) Anslagen ska fördelas direkt till lärosätena genom de s.k. fakultetsanslagen. Vi vill också satsa som ett första steg för att lyfta ett av våra universitet till absolut internationell toppklass ett Nobeluniversitet. De stora svenska industriföretagen satsar som sagt mycket på forskning och utveckling. Det gör däremot inte de svenska småföretagen. För att stimulera fler mindre företag att använda forskning och utveckling i sin verksamhet vill införa en skatterabatt för mindre företags FoU-utgifter. Vi anslår till en sådan rabatt. 4.3 Integration en nyckel till tillväxt Över en miljon människor i är födda utomlands eller har föräldrar som är det. Många av dem har rotat sig väl i och arbetar och lever på i stort sett samma nivå som resten av befolkningen. Men en alltför stor del av invandrarna gör det tyvärr inte. Jämfört med många andra industriländer har inte varit särskilt framgångsrikt på att få den invandrade befolkningen i arbete. Det beror delvis på att det skapats för få nya arbeten, vilket lett till en utslagning av invandrare på arbetsmarknaden, delvis på den diskriminering som förekommer på arbetsmarknaden . Även bland de utrikes födda som varit i är sysselsättningen bland männen av sysselsättningen bland svenskfödda män. Bland kvinnorna är skillnaden ännu större. Diagram 5: Sysselsättningen bland utrikes födda jämfört med övriga svenskar, 2004 Om ska hävda sig i den ökande globala konkurrensen måste vi använda alla våra resurser bättre. Att många människor i arbetsför ålder är utan arbete är ett stort samhällsekonomiskt slöseri som vi inte har råd med. Allra minst när den arbetsföra befolkningen minskar de kommande decennierna och allt färre ska försörja alltfler. är övertygat om att en politik för att få fler människor i arbete är lösningen på utanförskapets problem. Ett arbetsammare och företagsammare blir också ett mer integrerat . Aldrig i modern tid, vid ett jämförbart konjunkturläge, har så många människor i stått utan arbete och levt i maktlöshet. Aldrig har så många och så stora bostadsområden fastnat i en spiral av arbetslöshet, otrygghet, vanmakt och nyfattigdom som . karta visar att antalet utanförskapsområden (dvs. områden som präglas av mycket låg sysselsättning, undermåliga skolresultat och lågt valdeltagande) ökar och uppgår till 157 stycken. Antalet människor som bor i utanförskapområdena har ökat , från 402000 till 503000 människor. Regeringen ger dålig medicin i större dos I vårpropositionen meddelade regeringen att den vill anslå ca sammanlagt för insatser för ökad integration. I första hand går pengarna till fler arbetsmarknadsåtgärder för invandrare och till vissa insatser inom utbildningsområdet, bl.a. 1000 resurspersoner till 100 skolor. Fler AMS-åtgärder kommer inte att skapa fler jobb för invandrare, och skolorna behöver fler behöriga lärare om undervisningen ska bli bättre. I övrigt ordinerar bara regeringen en större dos av en medicin som inte verkar. Många av regeringens nya satsningar känns igen , och vi vet tyvärr att dessa förslag inte fungerar. Problemen inom svenskundervisningen för nyanlända invandrare (sfi), löses inte med extra . Problemen med sfi är så djupa att de kräver en genomgripande förändring av hur undervisningen organiseras. Regeringen vill anslå till utvidgat storstadsarbete trots att utvärderingar av regeringens storstadssatsning inte visar att det är väl använda pengar i längden. till 20 kommuner kommer dessutom knappast att räcka längre än till framtagande och hantering av projektansökningar. Så blir helt igen Det behövs en radikal förändring, ett perspektivskifte som bryter med den segregerande integrationspolitiken som förts och öppnar vägen för en politik baserad på egenmakt i stället för omhändertagande och arbete i stället för bidrag. Kampen mot utanförskapet kan inte vinnas genom isolerade åtgärder. Det fordras en rad samlade insatser och förändringar på många olika områden för att besegra utanförskapet. vill införa en jobb- och utvecklingsgaranti bestående av samhällsnyttigt arbete kombinerat med språkinlärning och andra utvecklande aktiviteter för alla nyinflyttade, och för alla arbetsföra personer som söker försörjningsstöd. (Jobbgarantin beskrivs närmare i kapitel 3.) vill ha en läsa-skriva-räkna-garanti för alla lågstadiebarn. vill tredubbla antalet närpoliser i utanförskapsområden. På kort sikt får det ske genom omfördelning av befintliga resurser. vill att diskrimineringslagstiftningen ska samlas och skärpas. I stället för dagens olika ombudsmän ska ett ämbete inrättas, med tillräckliga resurser för att leda kampen mot diskrimineringen. Påföljderna ska vara mycket kännbara för den som har gjort sig skyldig till diskriminering. Satsningar till följd av den tillfälliga asyllagen Regeringen har anslagit pengar till de kommuner som tar emot flyktingar som beviljats uppehållstillstånd till följd av den tillfälliga asyllagen. Enligt kommer 31000 ärenden att prövas enligt den tillfälliga asyllagen, har 12000 beviljats uppehållstillstånd. Många människor står redan i kö för att placeras i en kommun. Dessa människor måste ges möjlighet att komma in på arbetsmarknaden omgående och inte hänvisas till passivt bidragstagande. vill därför ge ett stimulansbidrag på och till kommunerna som vi villkorar ersättningen enligt följande: Bidraget ska oavkortat gå till att ordna jobb- och utvecklingsgaranti för vuxna och till en satsning på svenska språket för barnen. Bidraget ska under andra och tredje året betalas i relation till antalet flyktingar som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin och de barn som får extra resurser för att lära sig svenska. 4.4 Ekonomisk utveckling kräver energi Utan energi inget välstånd God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektricitet är mycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. ekonomiska utveckling har varit starkt beroende av en riklig tillgång på elektricitet till konkurrenskraftiga priser. Den elintensiva svenska basindustrin står för över en fjärdedel av den svenska exporten och sysselsätter omkring 400000 personer. Svensk industri har fått sina elbehov täckta och svenska hushåll har sluppit höga energikostnader tack vare god tillgång till låga priser och bra balans mellan olika energislag. Detta gynnsamma utgångsläge har dock förvaltats dåligt. anser att de energipolitiska riktlinjer som antogs i 1997 och som fullföljdes genom den energipolitiska proposition som behandlades i är förödande för välståndet och vår konkurrensförmåga. Dessutom skadar den allvarligt som miljönation. Alltfler vetenskapliga data tyder på en förestående klimatförändring. Dess orsaker är inte fullt kända, men att människans utsläpp av koldioxid är en starkt bidragande orsak råder det inte längre något tvivel om. Tack vare den tidigare energipolitiken har haft relativt sett låga utsläpp av koldioxid. Trafiken är den främsta utsläppskällan. Det har därför varit en stor besvikelse att den socialdemokratiska regeringen har gjort så lite för att föra en ansvarsfull utsläppspolitik och att det t.o.m. var aktuellt att begära större kvoter för svenskt vidkommande. När samhällsbyggnadsminister annonserat att vi ska bryta oljeberoende är det en välkommen deklaration, men får inte som tidigare utspel förfalla till tomma löften från regeringen. Den energipolitik som regeringen bedriver inger tyvärr inget större förtroende. Mer kärnkraft är bra för miljön Energi- och miljöpolitiken kräver en förmåga att prioritera. Den förtida avvecklingen av kärnkraften tillsammans med en kraftigt ökad mängd skatter och regleringar på energiområdet har stått för den största ökningen av energipriserna . Risken är stor för att vårt beroende av fossilbaserad energi ökar. Regeringen har umgåtts med planer på att inrätta ledningar för fossilgas . Länge rådde det en bred samsyn om att inte bygga ut de oreglerade vattendragen i , men bröts den samsynen när planerna på att bygga ut Vojmån avslöjades. Det enda sättet att förena en ansvarsfull miljöpolitik med en socialt och ekonomiskt hållbar energipolitik är att behålla, och utveckla, den svenska kärnkraften. Bättre konkurrens och färre regleringar ger lägre elpriser Elmarknadens avreglering får i regeringens propaganda ofta klä skott för de stigande elpriserna för såväl konsumenter som industri. I själva verket steg elpriserna redan före avregleringens genomförande. Den största delen av prisökningen beror dessutom på tre faktorer: högre skatter på el och ökad reglering av produktionen av el samt minskad konkurrens på elmarknaden. Försäljningen av el är avreglerad i men produktionen av el i är fortfarande sönderreglerad på grund av regeringens och stödpartiernas politiska önskemål om att styra produktionen. Detta leder till att de olika styrmedel, begränsningar och certifikat som elproduktionsmarknaden begåvats med också är motsägelsefull och får som resultat att all el blir dyrare. För att motverka de senaste årens höjda skatter dels på elenergi, dels specifikt på kärnkraftsproducerad el, som inte motsvaras av några miljöpolitiska hänsyn, vill sänka kärnkraftsskatten med 1 miljard och elskatten med 300 miljoner. vill därutöver sänka industrins och hushållens kostnader för el med följande förslag: Separera handel med el från produktionen av el. Avreglera även produktionsledet, inom ramen för tydliga miljö- och säkerhetsbestämmelser. Bryt ut elnätverksamheten från och skapa ett Banverk för el som sköter energiinfrastrukturen i . Avskaffa elcertifikaten som belägger politiskt oönskad energiproduktion med straffavgifter. Kräv begripliga och jämförbara elräkningar. Förstärk konkurrensbevakningen av både elförsäljning och produktion av el. Renodla ägandet av kraftanläggningar. Om dessa åtgärder genomförs, bedömer att elpriserna för hushåll skulle kunna tvingas ned med /kWh. Enbart elcertifikaten som infördes har ökat priserna med ca per kWh. 4.5 Jämställdhet ger tillväxt För att ska kunna uppnå en god tillväxt måste vi ta till vara hela befolkningens resurser och förmågor fullt ut inte bara den manliga halvans. har framhållits som det jämställda landet, så till den grad att inte bara omgivningen utan även vi själva uppfattat det som en sanning. Ändå är det fortfarande långt kvar tills blir ett land där män och kvinnor har samma möjligheter på livets alla områden. Om vi ska hävda oss i den globala konkurrensen måste vi ta till vara hela vår befolknings kapacitet. Därför är jämställdheten ett av prioriterade politiska områden. Jämställdhet är inte något ett samhälle unnar sig när det har råd. Det är något ett modernt samhälle inte har råd att avstå från. Regeringens lösning en ny myndighet Regeringens lista i vårpropositionen över åtgärder för att stärka jämställdheten är väldigt kort. Regeringen vill skapa en ny myndighet som ska bedriva en effektiv jämställdhetspolitik. En nationell handlingsplan för jämställda löner ska komma senare i vår. Men en av orsakerna till de lägre kvinnolönerna, de offentliga monopolen inom vård- och omsorgsyrkena, vill regeringen begrava i ännu en utredning. har den största andelen kvinnor på arbetsmarknaden bland alla industriländer. Men har en av världens mest könssegregerade arbetsmarknader där av de anställda inom kommun och landsting är kvinnor. Mäns och kvinnors olika yrkesval förklarar en stor del av löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Bransch-, yrkes- och befattningssegregationen utgör den huvudsakliga förklaringen till de orättvisa löneskillnaderna, den rena diskrimineringen en mindre del. Ändå fokuserar regeringen och stödpartierna enbart på diskrimineringen. Diskriminering ska med kraft bekämpas, men rättvisa löner kräver ett bredare grepp. Diagram 6: Andelen kvinnor i offentlig och privat sektor Men tills detta sker är det viktigt att kvinnors löner kan öka även i de yrken vilka de befinner sig . är övertygat om att fler företag och fler arbetsgivare inom traditionella kvinnoyrken som vård, omsorg och utbildning kommer att höja kvinnors löner och förbättra deras arbetsvillkor avsevärt. Den skeva arbetsfördelningen i hemmet är också en av huvudförklaringarna till att kvinnor oftare får stå tillbaka i yrkeslivet. Många kvinnors dubbla arbetsbörda förklarar också varför svenska kvinnor står för av sjukskrivningarna. vill göra det möjligt för stressade människor med vanliga löner att köpa skattereducerade hushållsnära tjänster. (Gemensamt alliansförslag)