mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) konstaterar dock att endast 18procent av handlingsplanerna, i deras undersökning, anger att den arbetssökande skall söka arbete över hela landet. En lika liten andel anger att den arbetssökande måste söka inom fler yrkesområden än tidigare.110 I nuvarande regelsystem för arbetslöshetsförsäkringen framgår att den som inte aktivt står till arbetsmarknadens förfogande, som t.ex. tackar nej till arbete eller åtgärd, kan drabbas av sanktioner.111 vill förändra systemet så att sökandevillkoret kan upprätthållas mer effektivt. En ingrediens i ett sådant system är små men omedelbara sanktioner, vilket visat sig effektivt i andra länder. En sådan sanktion kan komplettera dagens regelverk och tillämpas av arbetsförmedlingen på ett rättssäkert sätt över hela landet. Ett alternativ är att den arbetssökande får redovisa att minst två anställningar sökts för arbetsförmedlingen. kan kravet förstärkas till att minst fyra ansökningar skall redovisas . Arbetsförmedlingen bör också få möjligheter att skärpa kravet på sökaktivitet om man bedömer att det finns tillräckligt med arbetstillfällen på den lokala arbetsmarknaden. Om den arbetssökande inte kan redovisa att hon eller han sökt arbeten reduceras ersättningen med en ersättningsdag. Det är också rimligt att den som erhåller arbetslöshetsersättning alltid skall kunna styrka att hon eller han står till arbetsmarknadens förfogande. Det innebär att semester eller andra aktiviteter som inte är förenliga med aktivt arbetssökande också kan utgöra grund för att ersättningen reduceras med en ersättningsdag. Det är självklart att arbetsförmedlingen skall ha rätt att kräva en redovisning av att den arbetssökande står till förfogande under alla ersättningsdagar. Ersättningen skall kunna återkrävas om en sådan redovisning inte kan göras. Det är också självklart att arbetsförmedlingen och a-kassorna skall ha en legal rätt att kräva att den arbetssökande klart redovisar sina sökaktiviteter. I samtliga handlingsplaner som upprättas av arbetsförmedlingen bör ett utvidgat sökområde definieras. Om det inte finns några lämpliga lediga arbeten på den lokala arbetsmarknaden finns det anledning att skärpa kraven. Den arbetssökande bör då uppmuntras att omgående söka inom ett större område. Arbete är bättre än arbetslöshet. Mot den bakgrunden anser att det skall vara möjligt att delvis förvärvsarbeta och att detta skall kunna tillgodoräknas om det höjer den ersättningsgrundande inkomsten. I dagens system straffas inte sällan den arbetslöse som tar kortare jobb genom att ersättningen i akassan sänks. 9.4.4Ökad egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen Det är av betydelse för incitamenten hur arbetslöshetsförsäkringen är finansierad. När arbetslöshetsförsäkringen infördes betalade a-kassornas medlemmar eller de fackförbund som drev kassorna merparten av försäkringens kostnader. I dagens system betalar staten i genomsnitt drygt 90procent av utgifterna. På marginalen är den statliga subventionen av arbetslöshetsförsäkringen 100procent. Detta innebär att varken arbetsgivare, löntagarkollektivet eller enskilda individer behöver bära den direkta kostnaden om arbetslösheten ökar. Vi menar att arbetslöshetsförsäkringen måste vara mer försäkringsmässig och att den statliga subventionsgraden måste minskas. En högre grad av självfinansiering än gör att risken för överutnyttjande av försäkringen blir lägre. En annan fördel jämfört med dagens system är att de parter som förhandlar fram löner och anställningsvillkor konfronteras med kostnaderna för arbetslösheten. Då kommer sysselsättningen att öka och arbetslösheten att bli lägre.112 vill därför öka egenfinansieringen av utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär att egenfinansieringen ökar med 10miljarder kronor. Vilken avgift som skall betalas i varje akassa kommer därmed att påverkas av hur hög arbetslösheten är i den enskilda kassan. Genom att sänka den statliga subventionen i arbetslöshetsförsäkringen kommer a-kassorna att bli tvungna att effektivisera organisationen och se över hur affärsmässighet i verksamheten bäst kan nås. A-kassorna kommer också att behöva höja avgifterna. Med hur mycket avgifterna behöver höjas avgörs både av hur många nya medlemmar som a-kassan får och hur hög arbetslösheten blir. I diagrammet nedan återges med hur mycket avgifterna skulle behöva höjas om medlemsantalet vore oförändrat och motsvarade antalet medlemmar i varje akassa år 2004.113 Diagram 9.8 Ökning i månadsavgiften per kassamedlem vid en ökad egenfinansiering på och oförändrat medlemsantal (2004) Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, . föreslår att ingen akassa skall behöva höja avgiften med mer än . För det stora flertalet blir avgiftshöjningen betydligt lägre, särskilt i a-kassor där medlemsantalet ökar. Dessutom skall höjningen endast betalas av dem som har jobb, inte av de arbetslösa. som vi menar att alla som uppfyller arbetsvillkoret skall betala en avgift till a-kassan, frigör vi också ekonomiskt utrymme för den enskilde genom våra inkomstskattesänkningar. Enligt fackföreningspressen är det vanligaste skälet till att man väljer att stå utanför en akassa att man inte har råd att betala avgiften, vare sig till a-kassan eller till fackföreningen. För en löntagare med en månadslön på kommer våra skattesänkningar att netto ge mer än i plånboken . Detta räcker mer än väl för att täcka en höjning av avgiften i a-kassan och ett eventuellt nytt medlemskap i en fackförening. Det bör noteras att när arbetslösheten sjunker och finansieringsbehovet blir mindre i en akassa kommer också avgifterna till a-kassan att minska. Detta är själva innebörden av en ökad försäkringsmässighet i arbetslöshetsförsäkringen. föreslår att arbetslöshetsförsäkringen skall vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Egenfinansieringen föreslås öka med . Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till högst . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Arbetslöshetsersättning skall maximalt kunna utgå (motsvarar knappt 14 månader). Arbetslösa med försörjningsansvar för barn kan dock få ersättning (motsvarar knappt 21 månader). Ersättningen skall vara 80procent av förlorad inkomst och 70procent därefter. Den högsta dagpenningen blir per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti där ersättningen skall vara 65procent. Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin utgår ingen ersättning. Förslagen innebär sammantaget budgetbesparingar på 2007. var det 246000 personer som uppbar sjuk- eller rehabiliteringspenning. Enligt enkätundersökning anser 60procent av de sjukskrivna själva att de skulle kunna arbeta, åtminstone deltid och åtminstone med anpassade arbetsuppgifter eller nytt jobb. Det måste anses som ett socialpolitiskt misslyckande att mer än hälften av dem som befinner sig i sjukförsäkringssystemet egentligen inte hör hemma där. Ersättningen i socialförsäkringssystemen spelar, som konstaterats, en viktig roll för hur mycket försäkringen utnyttjas. Bland annat mot denna bakgrund föreslår vi att ersättningen sänks i sjukförsäkringen och vi säger nej till regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp. Oförändrat tak i sjukförsäkringen motsätter sig regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Förslaget förbättrar det finansiella sparandet med 2007. En höjning av taket i den allmänna sjukförsäkringen innebär att även bortfall av månadsinkomster ersätts med 80procent via den allmänna försäkringen vid sjukskrivning. Flertalet personer med så höga löner har en ersättning i detta inkomstintervall via kollektivavtal. Alla stora kollektivavtalsområden utom det för privata arbetare har en ersättning på 90procent i detta inkomstintervall. För sjukskrivningar har privata tjänstemän en ersättning på 65procent och statligt och kommunalt anställda och landstingskommunalt anställda en ersättning på 80procent i detta inkomstintervall. Det är också i den kommunala och landstingskommunala sektorn, där ersättningen är som högst, som sjukfrånvaron är som mest frekvent och som längst. En takhöjning skulle innebära att skattebetalarna tar över kostnadsansvaret från de kollektivavtalsslutande parterna, vilket vi är tveksamma till av flera skäl. För det första innebär det att låginkomsttagare tvingas finansiera höginkomsttagares högre ersättning vid sjukfrånvaro. Vi vill hellre använda dessa miljarder till att sänka skatten för låginkomsttagare genom vårt jobbavdrag. För det andra återspeglas det faktum att sjukfrånvaron är olika hög i olika avtalsområden i att arbetsgivarna betalar olika höga avgifter till sina respektive försäkringsbolag för försäkring av inkomstbortfall över taket vid sjukfrånvaro. Avgiften varierar dessutom över tiden beroende på hur hög sjukfrånvaron är. Det vore olyckligt att ta bort detta incitament för arbetsgivarna att arbeta för att minska sjukfrånvaron och på så sätt få till stånd en sänkning av avgiften. För det tredje innebär en takhöjning att samtliga avtalsområden får en lika hög ersättning över taket som råder i de sektorer där sjukfrånvaron är som högst. Det anser vi riskerar leda till ökad sjukfrånvaro och utanförskap. är överens om att åtgärder som en andra karensdag eller sänkt ersättning i sjukförsäkringen kan komma att aktualiseras efter ett regeringsskifte. Mot bakgrund av att sänkta ersättningar dämpar sjukskrivningarna föreslår vi moderater att en andra karensdag införs och att ersättningen i sjukförsäkringen sänks från 80 till 70procent för den som varit sjukskriven det andra budgetåret efter ett regeringsskifte. anser att är en rimlig självrisk att bära för den som ibland är korttidssjuk och har en arbetsinkomst och därmed kan tillgodogöra sig Alliansens jobbavdrag. Med våra satsningar på vård och rehabilitering skall man ha hunnit får vård och rehabilitering och förhoppningsvis även ha hunnit återkomma till jobbet . Statistik från visar att om man inte har kommit tillbaka till arbetet är sannolikheten liten att man någonsin gör det. I stort sett varje åtgärd som ökar sannolikheten att komma tillbaka måste därför anses vara motiverad. En sänkning av ersättningen från 80 till 70procent skulle bidra till att fler kommer tillbaka till arbetet innan det är . Även ökad kontroll skulle sannolikt, såsom konstaterats, ha effekt på frånvaron. Alliansens förslag att ersättningen i sjukförsäkringen skall utgå ifrån faktiskt intjänad inkomst i stället för förväntad framtida inkomst skulle försvåra försäkringsbedrägerier i form av försäljning av falska anställningsintyg med falska inkomstuppgifter. Om sjukförsäkringen baseras på historisk inkomst kan kontrollera med att uppgiften är riktig. Ändrad inkomstgrund i sjukförsäkringen föreslår att den sjukpenninggrundande årsinkomsten (SGI) skall utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid beräknas SGI i stället efter aktuell inkomst multiplicerad med 0,95. Den sammantagna effekten på offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till 2007. Många långtidssjukskrivningar börjar med upprepade korta sjukskrivningar. Det är därför viktigt att arbetsgivarna får möjlighet att kontrollera missbruk av sjukskrivningsmöjligheten. har många arbetsgivare genom kollektivavtal möjlighet att kräva sjukintyg från första sjukdagen. Från och med den åttonde sjukdagen krävs sjukintyg enligt lagen. vill ge arbetsgivarna en lagstadgad rätt att kräva sjukintyg redan från första sjukdagen. Denna rätt kommer sannolikt att användas endast i fall där man misstänker att det inte är sjukdom utan andra problem som är anledning till frånvaron. föreslår att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vidare skall beslut om aktivitets- och sjukersättning fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. och ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. kommer därtill att föreslå ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna att minska kostnaderna för sjukfrånvaron. Det gäller dels att förbättra möjligheterna till vård och rehabilitering, dels att motverka överutnyttjande av försäkringen. Sammantaget skall förslagen minska kostnaderna för sjukskrivningarna med åtminstone 2007. Vi moderater vill även införa riktlinjer för sjukskrivningslängd vid olika diagnoser. Ett exempel på en sådan lista, The Medicial disability advisor (MDA), har tagits fram av psykiater används i över 30 länder, och det finns skäl att överväga att pröva ett sådant system även i . Riktlinjerna skall finnas på varje vårdcentral ungefär som ett sjukskrivningarnas att använda för intygsskrivande läkare. anser dessutom att en försäkringsläkare alltid skall granska sjukintyget och göra en bedömning av arbetsförmågan när tar över ansvaret från arbetsgivaren. Det kan ske mer eller mindre grundligt beroende på diagnosen. För oklara diagnoser eller när sjukskrivningstiden avviker från tidigare nämnda riktlinjer bör granskningen vara grundligare. Vi moderater förordar för vår del att en mer ingående granskning av arbetsförmågan görs efter 6 månaders sjukfrånvaro. Metoderna för denna bedömning bör stramas upp på liknande sätt som har skett i och därefter flera andra länder. 115 Prövningen utgår i både ifrån självskattning av hur man klarar grundläggande uppgifter i test som är lika för alla och riktlinjer för hur olika sjukdomar generellt begränsar arbetsförmågan. Vid den sexmånadersgranskning som vi förordar skall ta ställning till om den enskilde har arbetsförmåga. Om personen är under behandling eller rehabilitering eller kan antas återfå sin arbetsförmåga och återgå till sin anställning , stannar personen kvar i sjukförsäkringen, dock med en ersättning på 70procent 2007 och framåt. Om vederbörande bedöms ha en kvarstående arbetsförmåga, i ett vanligt förekommande arbete i , men inte möjligheter att återgå till den tidigare anställningen, bör personen föras över till a-kassan. Det är i detta sammanhang viktigt att och arbetsförmedlingen samarbetar och gör en samstämmig bedömning om arbetsförmåga. Det är inte acceptabelt att, som sker i vissa fall , personer som blivit bedömda som arbetsföra av sedan inte bedöms vara tillräckligt friska för att stå till arbetsmarknadens förfogande av arbetsförmedlingen. Den som har blivit utförsäkrad från skall få hjälp av arbetsförmedlingen antingen i form av arbetslivsinriktad rehabilitering eller med att hitta ett jobb. Ett sätt att underlätta samarbetet är att, där det är möjligt, förlägga och arbetsförmedlingen i samma lokaler. Så sker i flera andra länder, med som föregångsland. Om personen inte kan prestera fullt kan det vara aktuellt med ett lönebidragsjobb. Vi avsätter mot denna bakgrund ytterligare resurser för lönebidragsjobb utöver de 2000 nya lönebidragsjobb för handikappade som regeringen föreslår i vårpropositionen. Lönebidragen har dock begränsningar som beskrivs i nästa avsnitt. Vi moderater har även förslag för att öka kontrollen av rena bedrägerier. Regeringens tidsbegränsade satsning på 300 akademiker har med nuvarande organisation haft begränsad effekt på antalet misstänkta fall av bedrägerier som leder till åtal och fällande dom, eftersom polisen inte har resurser att utreda fallen. föreslår att regeringens satsning dels byggs ut till att gälla också 2008 och 2009, dels kombineras med att och får ett ökat undersökningsansvar. Innebörden av det utökade undersökningsansvaret är att dessa myndigheter skall göra fullständiga bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare. Åklagaren får sedan vända sig direkt till och om det behövs kompletterande undersökningar och liksom tidigare till polisen om personer behöver kallas till förhör eller andra tvångsåtgärder måste vidtas. Denna modell tillämpas på försök i . Vi föreslår även att och får utökade möjligheter att samköra sina register och att detta görs rutinmässigt innan pengarna betalas ut. Den långsamma och ofta inte fungerande processen med att få till stånd rehabilitering eller byte av arbetsuppgifter och jobb och den oklara ansvarsfördelningen mellan arbetsgivare, sjukvård, försäkringskassa och arbetsförmedling för rehabilitering bidrar till den höga svenska sjukfrånvaron.116 Särskilt för de små företagen är ansvaret för rehabilitering av sjukskrivna anställda ofta en övermäktig uppgift, och en förbättrad samverkan skulle kunna underlätta arbetet med att bekämpa ohälsan. Vem som har ansvaret för ytterligare rehabiliteringsinsatser när alla möjligheter uttömts att återkomma till sin gamla arbetsplats är särskilt oklart i lagstiftningen. Det innebär att personer som skulle kunna återvända till arbetslivet efter rehabilitering och byte av arbetsgivare sällan får chansen till det. Detta är ett stort problem med nuvarande uppdelade myndighetsansvar. Inte sällan leder det till att personen förtidspensioneras. I det korta perspektivet föreslår vi att får mer resurser att köpa rehabilitering. Dessa pengar skall exempelvis kunna användas för sjukskrivna med psykiska diagnoser att köpa kognitiv beteendeterapi, som visat sig framgångsrik men som landstingen inte bekostar och heller inte anser sig kunna köpa enligt nuvarande regelverk. var 556 000 personer förtidspensionerade i . Av dessa hade närmare 57000 förtidspensionerats . De sammanlagda utgifterna för ersättning vid sjukskrivning och förtidspension beräknas enligt regeringen fortsätta att öka . Denna utveckling måste vändas. föreslår att 80procent av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) skall vara pensionsgrundande. Detta innebär att pensionsförmånen blir densamma som i sjukförsäkringen. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2007. anser att tiden man har arbetat måste få större betydelse för ålderspensionen. Vi menar därför att reglerna för att beräkna ålderspension, som är mer generösa än i sjukförsäkringen, är för generösa i förtidspensionen. föreslår därför att reglerna i förtidspensionen skall samordnas med dem i sjukförsäkringen. Det innebär att endast 80procent av den inkomst som förtidspensionen beräknas på skall vara pensionsgrundande. Det innebär att den som har inkomstbaserad förtidspension kommer att få lägre ålderspension. Liksom tidigare finns dock en undre gräns i ålderspensionen i form av en garantipension. För den som har förtidspension på garantinivå innebär förslaget ingen förändring jämfört med när man blir ålderspensionär. Sänkta ersättningar har en tydlig effekt på utnyttjandet av förtidspensionen.117 Vi moderater föreslår därför att ersättningen i förtidspensionen sänks från 64 till 60procent av antagandeinkomsten . Diagram 9.9 Samband mellan generositet och utnyttjande av sjukersättningen Beslut om förtidspension tas av socialförsäkringsnämnder i vilka förtroendevalda från de olika partierna ingår. Det är en ordning som sannolikt bidragit till att tillämpningen av reglerna skiljer sig åt mellan olika regioner. Beslut om förtidspension bör tas av tjänstemän med ansvar att följa lagen. föreslår därför att socialförsäkringsnämnderna avskaffas och att beslut om förtidspension i stället tas på tjänstemannanivå. föreslår att möjligheten att ha ett uppdrag eller näringsverksamhet som tar en åttondel av en vanlig arbetstid och ändå ha kvar sin förtidspension tas bort. Regeln har kommit till för att man inte skall behöva avsäga sig ett mindre uppdrag vid sidan av arbetet om man blir förtidspensionär. Kontrollproblemen är emellertid betydande. Regeln har även kommit att utnyttjas för rena försäkringsbedrägerier där en person uppbär hel förtidspension och har en näringsverksamhet som denne påstår inte tar mer tid än att sköta, men som i verkligheten kan innebära ett heltidsjobb. Vi anser att man antingen skall få avsäga sig sitt uppdrag och avveckla sin näringsverksamhet om man inte har någon arbetsförmåga eller gå ned till tre fjärdedel förtidspension om man vill behålla uppdraget/verksamheten. 9.5.5Hjälp för förtidspensionärer att komma tillbaka till arbetslivet Minskningen av sjukskrivningarna beror framför allt på att de långtidssjukskrivna har förtidspensionerats. Enligt är det så få som en procent av alla förtidspensionärer som någonsin återkommer till ett arbete.118 Det är oacceptabelt. Att stärka incitamenten och möjligheterna för förtidspensionerade att återvända till arbetslivet är nödvändigt, både ur ett mänskligt och ur ett ekonomiskt perspektiv. Alliansens förslag om nystartsjobb skulle bidra till att få privata arbetsgivare mer intresserade av att anställa förtidspensionärer. Nystartsjobb innebär att arbetsgivare i den privata sektorn som anställer en förtidspensionär slipper betala arbetsgivaravgift under lika som personen har varit borta från arbetsmarknaden. I vissa fall kommer skatterabatten att utgöra en tillräcklig kompensation för den risk arbetsgivaren tar när denne anställer en person med osäker prestationsförmåga som förhoppningsvis kan öka efter en mer eller mindre lång inkörningstid på jobbet. Lönebidrag fungerar på liknande sätt. De trappas av och de får enligt reglerna inte betalas ut än . Dessa begränsningar är ett problem för de förtidspensionärer som har en mycket osäker prestationsförmåga eller en varaktigt nedsatt arbetsförmåga. Få privata arbetsgivare vågar anställa sådana personer ens med lönebidrag. I har man tagit fasta på detta problem och infört s.k. flexjob som innebär en varaktig subvention till arbetsgivaren.119 Även för den enskilde förtidspensionären lönar det sig väldigt dåligt att gå från förtidspension till ett arbete. För en ensamstående förtidspensionär med en pension på garantinivå på före skatt, vilket gäller för många unga kvinnor som aldrig kommit ut i arbetslivet och som förtidspensionerats på grund av en lättare psykisk diagnos, blir det privatekonomiska utfallet av att gå till ett lönebidragsjobb på högsta nivå, som är , mycket litet om man även tar hänsyn till att bostadstillägget försvinner . Den disponibla inkomsten ökar inte med mer än eftersom 90procent av inkomstökningen försvinner i ökad skatt och minskat bostadstillägg. Alliansens jobbavdrag förbättrar det privatekonomiska utfallet en del men är incitamenten för små att börja arbeta. Det finns därför skäl att föreslå ytterligare åtgärder som stärker incitamenten såväl för arbetsgivare som för förtidspensionärer att våga ta steget att ingå kontrakt med varandra. 9.5.6Långsammare avtrappning av bostadstillägg för pensionärer Vi föreslår att reglerna för bostadstillägget för förtidspensionärer ändras. Det skulle hjälpa dem som går från förtidspension på heltid till halvtidspension på halvtid och ett halvtidsjobb. Det hjälper däremot inte dem som går från förtidspension på heltid till lönebidragsjobb på heltid. För dessa grupper avser vi att återkomma med ytterligare åtgärder. Med dagens regler och grundavdrag blir förbättringen för den som går från hel förtidspension på garantinivå, som är för en ensamstående person, till halv förtidspension och halvtidsjobb, med en halv månadslön på , efter att hänsyn har tagits till avtrappningen av bostadstillägget. Den totala marginaleffekten är därmed över 70procent. Personen i exemplet bor i en lägenhet med en månadshyra på och bostadstillägget halveras från maxbeloppet på till efter med vilande förtidspension.120 Med Alliansens jobbavdrag skulle den disponibla inkomsten öka med efter skatt och bostadstillägg. Den totala marginaleffekten blir därmed 60procent. Vi anser att inte heller det är en tillräcklig drivkraft att gå från hel förtidspension till halv förtidspension och halvtidsjobb. Mot denna bakgrund föreslår vi att endast 60procent i stället för som 80procent av inkomster av arbete och företagande skall räknas in i den bidragsgrundande inkomsten för bostadstillägg för förtidspensionärer.