ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sf247 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt uppdrag i samverkan med ideella organisationer för kunskapsutveckling och stöd för att underlätta asylsökandes introduktion i det svenska samhället. Fysisk och psykisk ohälsa försvårar asylsökandes introduktion i det svenska samhället och medför stort lidande för många människor som har mist sin identitet, blivit berövade sin integritet och kanske mist anhöriga i omtumlande och plötsliga händelser. En fjärdedel, lågt räknat, av de asylsökande är förhindrade att delta i den kommunala introduktionen på grund av ohälsa. Detta förlänger vägen in i samhället, skapar olika former av sociala problem och leder till höga mänskliga och ekonomiska kostnader. Undersökningar visar att nästan fyra av tio flyktingar som anlänt till från lider av posttraumatiskt stressyndrom. Hälften av ensamkommande barn har behov av barnpsykiatrisk vård. Asylsökande skall erbjudas både hälsoundersökning och hälsosamtal efter ankomsten till . Granskningarna har visat att så inte är fallet. Migrationsministern har uppgivit att det har genomförts hälsoundersökningar för av nyanlända asylsökande. Ministern säger också att det inte är tillfredsställande, och det är inte svårt för mig att instämma i det konstaterandet. Hälsosamtalen, kontakten öga mot öga mellan den asylsökande och kunnig personal, är särskilt viktiga för att spegla psykisk ohälsa och för att identifiera personer som skall erbjudas en mer individanpassad introduktion. Såren i själen syns ju inte utanpå. Trauman som inte identifieras och behandlas riskerar att förvärras i , och det finns ett samband mellan allmänna problem i psykvården och bristande traumabehandling för behövande flyktingar. Dessa problemställningar har funnits men har tydligt accentuerats genom debatten om hur behandlar barn som gått in i apatiskt tillstånd och deras familjer. Jag föreslår ett nationellt uppdrag i samverkan med ideella organisationer för kunskapsutveckling och stöd på området.
mot · GU02Sf248 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka totalförsvarspliktigas pensionsgrundande belopp till svenska folkets genomsnittliga pensionsgrundande inkomst per dag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all totalförsvarspliktutbildning som överstiger ska vara pensionsgrundande. har totalförsvarsplikten i omfattat av de svenska männen. Kommande år kommer av varje årskull ungdomar att omfattas av totalförsvarsplikten. När allt färre svenskar genomför någon typ av plikttjänstgöring blir denna grupp alltmer utsatt i samhället, och vikten av att dessa unga svenskars insatser för inte leder till alltför stora personliga uppoffringar ökar avsevärt. En totalförsvarspliktig som inkallas till plikttjänstgöring förlorar både möjlighet till studier och förvärvsarbete. I båda fallen får tjänstgöringen en negativ inverkan på den totalförsvarspliktigas slutgiltiga pension, dels genom den kortare tiden avtalspension får växa, dels genom den man klarar att uppbära de privata pensionsförsäkringarna. är det pensionsgrundande att göra totalförsvarsplikt. För att den totalförsvarspliktiga ska få sin pensionsrätt för pliktperioden krävs det att personen i fråga har arbetat under innan personen har fyllt . är de totalförsvarspliktigas pensionsgrundande belopp av svenska folkets genomsnittliga pensionsgrundande inkomst per dag. Varför det ska vara avsevärt mindre lönsamt att ställa upp för genom att utföra sin totalförsvarsplikt än att som jämnåriga arbeta eller studera är ett resonemang som innefattar bristande logik. I ett samhälle där endast ett fåtal tvingas göra sin totalförsvarsplikt borde dessa belönas ekonomiskt för sin insats, inte som straffas. totalförsvarspliktigas pensionsgrundande belopp bör ökas till svenska folkets genomsnittliga pensionsgrundande inkomst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ska totalförsvarspliktstjänstgöringen pågå minst i följd för att vara pensionsgrundande. För att en totalförsvarspliktig ska bli krigsplacerad krävs det att denne har genomgått en längre grundutbildning än (lag [1994:1809] 3 kap. 12 §). Det är således möjligt att fullborda sin totalförsvarsplikttjänstgöring . Dessa skulle då inte vara pensionsgrundande. Varför det inte ska vara pensionsgrundande att göra lumpen mellan , men pensionsgrundade när dessa överstigs, saknas det argumentation för. Oberoende av längden på totalförsvarsplikten som genomförs och utmynnar i en krigsplacering bör tjänstgöringen vara pensionsgrundande. Detta bör om sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Sf249 · 2006-10-30 00:00:00 — Flexibla regler för deltidssjukskrivna tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flexibla regler för sjukpenning och sjukersättning. Ett stort antal människor i är långtidssjukskrivna eller har sjukersättning. har alltför lite gjorts för att pröva vilka av dessa som skulle ha möjlighet att återinträda på arbetsmarknaden Många hel- och deltidssjukskrivna har en stark vilja att arbeta i så stor utsträckning som hälsan tillåter. Regeringens aviserade politik med bättre rehabilitering och med avskaffande av arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen är välkommen, eftersom större möjligheter öppnas för fler att ta sig in i arbetslivet. Orsakerna till långtidssjukskrining eller sjukersättning kan vara flera. En del har av hälsoskäl inte någon möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet, medan andra kan arbeta deltid och successivt utöka sin arbetstid. Många deltidssjukskrivna skulle vilja öka sin arbetstid men orkar inte. För dem vore flexiblare regler för deltidssjukskrivning och sjukersättning kanske en möjlighet. finns nivåerna 25, 50, 75 och vid sjukskrivning och sjukersättning. Det innebär att en halvtidssjukskriven som vill pröva att gå upp från till exempel arbetstid måste öka sin arbetstid från 20 till . Tio timmars ökning av arbetstiden är ett stort steg och kan vara för mycket för en person med svag hälsa. Om däremot möjligheten fanns att göra mindre ökningar av arbetstiden skulle förmodligen flera känna sig motiverade att försöka. Flera nivåer i sjukförsäkring och förtidspension borde prövas för att ge en möjlighet även för dem som kan utöka sin arbetstid endast i liten utsträckning. Om det till exempel vore möjligt att minska sjukskrivningen och sjukersättningen , skulle en deltidssjukskriven kunna höja arbetstiden från 20 vecka. Flera människor skulle kunna få nya möjligheter att förändra sin situation om reglerna ändrades. Konsekvenserna och eventuella tekniska svårigheter med en större flexibilitet i systemet borde därför utredas.
mot · GU02Sf252 · 2006-10-31 00:00:00 — Utvisning på grund av brott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvisning av utländska medborgare som begår brott i . När en utländsk medborgare begår brott i är det upp till åklagaren att ta upp frågan om utvisning. Detta är en otillfredsställande och rättsosäker ordning. Vid grövre brott, eller när det handlar om återfallsförbrytare, borde prövning av utvisningsfrågan vara obligatorisk vid rättegången. Vid allvarliga brott bör huvudregeln vara att utländska medborgare ska dömas till utvisning. Så är det inte . I de flesta fall av grov brottslighet utvisas endast en minoritet av de utländska brottslingarna. Exempelvis utvisades av dem som dömts för våldsbrott, av dem som dömts för sexualbrott, och av de utländska medborgare som dömts för rån utvisades. Endast i en brottskategori, stöldbrott, utvisades en majoritet av de dömda. Utvisning bör vara huvudregel vid grova brott som begås av utländska medborgare. Därför krävs en reformering av regelverket. En skärpning av reglerna för utvisning av utländska medborgare på grund av brott skulle sannolikt ha en preventiv effekt. Det bör vara obligatoriskt för domstol att pröva utvisning när utländska medborgare döms för grövre eller upprepade brott, men en individuell prövning ska alltid ske.
mot · GU02Sf253 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utländska personer fritt ska få söka arbete i utan att AMS ska pröva om yrket i fråga är ett bristyrke. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svensk eller nordisk arbetskraft från andra EU-länder inte ska ha förtur till jobb på den svenska arbetsmarknaden. Svensk arbetsmarknad bör förnyas, liberaliseras och öppnas för utländsk arbetskraft. Proposition 1982/83:144 hänvisar till betydelsen av riktlinjer (prop. 1968:142), där det understryks att arbetskraftsinvandring endast bör tillåtas i undantagsfall då inhemsk eller nordisk arbetskraft inte finns att tillgå. För att avgöra detta ska arbetsförmedlingen genom aktiv medverkan undersöka om behovet av arbetskraft kan tillgodoses inom landet eller inte. Denna stelbenta lagstiftning fråntar många driftiga utomeuropeiska personer möjligheten att komma till för arbete samt stoppar redan fungerande arbetskraft i landet. En modern arbetsmarknad ska inte stänga ut människor på grund av nationalitet.
mot · GU02Sf255 · 2006-10-27 00:00:00 — Arbetsgivaravgift för ideella föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ideella föreningars skyldighet att betala arbetsgivaravgift. Svenskt samhällsliv präglas av ett rikt ideellt föreningsliv. I dessa föreningar arbetar många ledare i huvudsak ideellt och på sin fritid. blir det dock nödvändigt för dessa föreningar att ge en mindre ersättning för ledarinsatser. Ersättning till föreningsledare är ofta en stor, ibland alltför stor, kostnad för en enskild förening, eftersom det föreligger en skyldighet att betala arbetsgivaravgift om ersättningen uppgår till . Det finns därför många enskilda ledare som själva betalar resor, måltider etc. för att man inte vill belasta föreningen med kostnaderna. Man kan konstatera att det råder en annan förutsättning när det gäller idrottsutövare, tränare med flera i en idrottsförening. För en idrottsförening gäller att föreningen är befriad från sociala avgifter för ersättning till ledare om arvodet är mindre än ett halvt prisbasbelopp. Om föreningen till en och samma idrottsutövare utbetalat ersättning som understiger ett halvt prisbasbelopp är föreningen inte skyldig att betala arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt på beloppet Med idrottsutövare räknas också tränare innefattande gymnastikinstruktörer, domare, linjemän, materialförvaltare eller därmed jämställda slag av funktionärer. Med funktionärer avses i detta sammanhang också sådana ledare i föreningar som regelmässigt medverkar vid träningar, matcher o.d. och vilkas medverkan är en direkt förutsättning för den idrottsliga verksamheten i föreningen. (RSV M 2003:1). Vi anser att det ska vara samma villkor för alla ideella föreningar, därför föreslår vi att alla ideella föreningar, i likhet med idrottsföreningar, ska vara befriade från sociala avgifter för ersättning till ledare om arvodet är mindre än ett halvt prisbasbelopp. Det är angeläget att vi kan behålla våra ideella föreningar och att särskilt barn och ungdomar får möjligheter till aktivt deltagande i den organisation som tillvaratar deras intressen. För att föreningarna ska kunna behålla barn- och ungdomsledare för verksamheten är det viktigt att all föreningsverksamhet jämställs med idrottsföreningarnas vad gäller arbetsgivaravgifter. Vi förstår problematiken kring att ett sådant undantag urholkar försäkringsskyddet för den enskilde. Men i de allra flesta fall är de ideella ledare som skulle beröras redan försäkringsskyddade genom anställningar hos andra arbetsgivare. Dessutom kommer sådana ersättningar att vara av så blygsam karaktär att det knappast inverkar menligt för den enskilde ledaren. Vårt förslag fokuserar på att underlätta för många ideella föreningar att bedriva en så god barn- och ungdomsverksamhet som möjligt.
mot · GU02Sf258 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Samordning behövs för att överbrygga gränser mellan stat och kommun, myndigheter, olika kommuner, professioner och verksamhetskulturer. Fokus behöver sättas på utveckling av samverkan och samarbete, och myndigheternas uppdrag att samverka måste prioriteras tydligt med specifikt avsatta resurser. Ansvarsgränser och upptagningsområden leder alltför ofta till att den enskilde faller mellan myndigheter eller utsätts för olika och motsägelsefulla regler och utredningar för att få stöd och vård. Samverkan behövs för att den enskilde skall kunna garanteras vård och stöd. Samverkansprojekt kan både innefatta två parter, i första hand landstingen och försäkringskassa respektive kommunens socialtjänst och länsarbetsnämnd eller flera tillsammans. Samverkan bör inriktas på rehabilitering av sjukskrivna, där det går att uppnå konkreta och snara resultat med fler människor tillbaka i arbete. I samverkan kring de människor som står långt från arbetsmarknaden är ofta arbetsmarknadsmyndigheternas insatser avgörande. Därför bör även arbetsförmedlingarna ingå i samverkan där så är lämpligt. Samverkan måste ytterst grunda sig på att respektive part är villig att avsätta pengar för detta och det måste kunna bestämmas lokalt från fall till fall. Det finns ett mycket stort behov av att inleder samverkan med sjukvården för att åstadkomma en snar rehabilitering av sjukskrivna. Samverkan skall underlätta tidig rehabilitering för att snabbt få tillbaka sjukskrivna till arbetet.
mot · GU02Sf259 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den ekonomiska tryggheten för studerande föräldrar. Studietiden är ofta en bra period i livet att bilda familj då studenter ofta är i den ålder då familjebildning förefaller tämligen naturligt. Arbetssituationen vid studier ger en flexibilitet som ofta överträffar arbetslivets, vilket inte är till nackdel då vardagspusslet ska läggas. Om den ekonomiska tryggheten skulle förbättras, skulle det ge ökade förutsättningar för familjebildning, vilket i sig är samhällsekonomiskt eftersträvansvärt. Den ekonomiska situationen för studerande är trots de senaste årens stegvisa förbättringar fortfarande skör. Höjningen av fribeloppet har ökat möjligheten för studenter att själva styra över sin ekonomiska situation. Barntillägget har förbättrat de ekonomiska förutsättningarna för studerande med barn. Men är studerande en mycket sårbar grupp, framförallt vid sjukdom eller föräldraskap. Reglerna för hur studenter kan ta del av de ekonomiska skyddssystemen är i vissa delar inte anpassade efter hur studenternas situation ser ut. I takt med att allt fler ägnar sig åt eftergymnasiala studier ökar också andelen studerande bland dem som blir föräldrar. Den svåra arbetsmarknaden för ungdomar gör att många går vidare till eftergymnasial utbildning utan att först varit ute i arbetslivet, vilket i sin tur får till följd att många studenter inte kvalificerar sig för någon sjukpenninggrundande inkomst (SGI) innan studierna påbörjas. Regelverket för beräkning av SGI är heller inte anpassat för den försörjningssituation studenter befinner sig i, en situation där inkomsten varierar mycket från månad till månad beroende av den aktuella arbetsbördan av studierna. För de som kvalificerat sig in i systemet och har anledning att komma i fråga för utbetalningar baserat på SIG, tar denna i normalfallet inte hänsyn till den faktiska inkomstförlusten vid det aktuella tillfället. Mot bakgrund av detta är det mycket angeläget att studenter ges möjlighet till en ekonomisk trygghet och att ersättningarna tar hänsyn till den faktiska inkomstförlusten.
mot · GU02Sf260 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av stöd till ungdomsorganisationerna. En fritid som är både meningsfull och stimulerande är viktig för våra barn och ungdomar. Idrottsrörelsen och andra ungdomsorganisationer lyfts ofta fram i dessa sammanhang. Men mer skulle kunna göras om fler ideella organisationer och föreningar skulle få samma förutsättningar som idrottsrörelsen. Det stöd som endast utgår till idrottsrörelsen består av att den har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare, med upp till ett halvt basbelopp, utan att betala arbetsgivaravgifter/särskild löneskatt. Även andra barn- och ungdomsorganisationer har kostnader för ledare och för att de också skall, på ett ännu bättre och bredare sätt, skapa olika typer av verksamhet. Därför behöver regeringen beakta vikten av stöd även till andra organisationer än idrottsrörelsen.
mot · GU02Sf263 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arvode till fritidspolitiker. Enligt artikel 21 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna äger medborgarna rätt att var och en delta i sitt lands styre, direkt eller genom fritt valda ombud. kommuner styrs politiskt till stor del av fritidspolitiker, som avsätter mycket tid och kraft åt sina uppdrag. En ersättning för deltagande på möten utgår med några hundra per tillfälle. En del av våra fritidspolitiker är långtidssjukskrivna och uppbär för sitt uppehälle sjukbidrag eller annan ersättning från . Det lilla arvode som utgår per möte dras enligt nu gällande regler från sjukersättningen. Detta anser jag vara orimligt. Det borde vara möjligt att deltaga i det politiska livet utan att sjukersättningen påverkas, åtminstone upp till en viss summa. Jag vill att regeringen undersöker hur reglerna för fritidspolitikers mötesarvode påverkar sjukersättningen.
mot · GU02Sf266 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den av regeringen aviserade kontroll- eller samrådsgruppen för vårdande av pensionsreformen och uppföljning av dess effekter i sitt arbete bör göra en översyn som särskilt avser effekterna av reformen för kulturarbetares pensioner. Många kulturarbetare, särskilt sångare/sångerskor och dansare, har varit tvungna att gå i pension eller tidigare och gjort detta innan pensionsreformen beslutades. Dessa har kommit i kläm mellan systemen och riskerar låg pension . Det vore därför bra om den av regeringen aviserade kontroll- eller samrådsgruppen för vårdande av pensionsreformen och uppföljning av dess effekter i sitt arbete kunde göra en översyn som särskilt avser effekterna av reformen för kulturarbetares pensioner.
mot · GU02Sf267 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över den svenska lagstiftningen för att stödja med målet att underlätta en folkbokföring av barn födda i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att socialnämnderna bör ges i uppdrag att på ett tydligare sätt utreda familjesituationen för barn som föds i under dessa omständigheter. Det finns i ett stort antal barn som föds statslösa eller utan uppehållstillstånd och inte kan folkbokföras. Barn som föds i av utländska föräldrar utan uppehållstillstånd eller där faderskap inte kan fastställas löper risk att hamna i denna situation. Att inte kunna folkbokföras innebär en mycket utsatt situation för dessa barn som då betraktas som illegala utlänningar och i princip lämnas utanför det sociala skyddsnätet. Att undvika statslöshet och denna situation av osäkerhet bör vara av största vikt. har skrivit under på där det framgår att en stat skall respektera ett barns rätt att behålla sin identitet, innefattande medborgarskap (artikel 8). Förändringar har ägt rum som förenklar processen att få medborgarskap men det tar fortfarande , och dessa barn tvingas leva i en situation av osäkerhet och utsatthet som i många fall kan vara . För dessa barn kan det också vara av vikt att få en riktig familjeutredning och fastställt faderskap, t.ex. om fadern är svensk medborgare eller har permanent uppehållstillstånd. Enligt föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens utredning och fastställande av faderskap, SOSFS 2004:16 (S) andra kapitlet, har de lokala socialnämnderna en utredningsskyldighet för att fastställa faderskap. Detta utredningskrav gäller dock inte i de fall då modern saknar medborgarskap eller uppehållstillstånd. Det är i alla lägen viktigt att värna om de svagas rättigheter. Det får inte vara rimligt att barn skall lida för situationer som av naturliga orsaker inte är självförvållade. Regeringen bör se över den svenska lagstiftningen för att stödja med målet att underlätta en folkbokföring av barn födda i . Dessutom bör socialnämnderna ges i uppdrag att på ett tydligare sätt utreda familjesituationen hos barn som föds i under dessa omständigheter.
mot · GU02Sf268 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över behovet av att upprätta avtal med länder om att garantipensionen får medföras till hemlandet. Många pensionärer med utländsk bakgrund som bor i , och inte har hunnit jobba ihop tillräckligt med ATP, lever på sin garantipension. En del av dem drömmer om att i slutskedet av livet kunna flytta tillbaka till sitt hemland. och ett flertal andra länder i EU omfattas av ett avtal som innebär att man har rätt att flytta med sig förmåner man har förvärvat i vid flytt till hemlandet. Dock är det flera länder som inte har något sådant avtal, t.ex. , och det medför att pensionärer i med turkisk bakgrund av ekonomiska skäl inte kan flytta tillbaka. Problemet är att de inte har ATP, och de kan därmed inte ta med sig pensionen vid flytt. Det här problemet slår orättvist för de invandrade pensionärer vi har i som vill avsluta sin ålderdom i hemlandet. Därför bör en översyn göras för att se vad vi kan göra för att fler länder, bl.a. , ingår ett sådant avtal.
mot · GU02Sf269 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökandes boendesituation under väntan på uppehålls- och arbetstillstånd. Många asylsökande väljer att bo hos sina anhöriga under väntan på sitt uppehålls- och arbetstillstånd. Livet i eget boende ter sig olika för olika människor. Det kan vara bra att bo hos anhöriga, men det finns också en rad problem att ta itu med. Det är t.ex. inte lätt för mottagningshandläggaren att ha en levande kontakt med alla som har eget boende, särskilt på de större orterna. Kontakten blir ofta anonym. På många platser vet handläggarna t.ex. inte hur den asylsökande bor, om de asylsökande faktiskt bor på den adress de uppgivit, om de är välkomna hos värdfamiljen eller om de måste betala extra hyra. Ytterligare ett problem som många handläggare upplever är att eftersom barnomsorg inte erbjuds dem som bor i eget boende så blir det svårt för den vuxne som tar hand om barnen att delta i undervisningen i svenska. Många kommuner pekar på att trångboddhet är en vanlig konsekvens av detta. Även om bostadsstandarden i sig är god, leder det till sociala och psykologiska bekymmer när människor tränger ihop sig i små lägenheter, något som blir särskilt påfrestande för barnen. Många asylsökande flyttar runt och bor på en hos olika bekanta och släktingar. Detta skapar stora problem. Dels är det svårt att motverka alltför stor inflyttning till vissa kommuner, dels fortsätter trångboddhet och därmed sammanhängande problem för såväl värdfamiljen som de som just fått uppehållstillstånd. Med anledning av detta bör en översyn angående asylsökandes boendesituation genomföras.