ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub225 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskoleutbildade utrikes födda inte bör läsa grundläggande vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskoleutbildade utrikes födda bör ha särskilda vägledare eller coacher som tillsammans med den enskilde kan planera för en snabb etablering på arbetsmarknaden.1 1 Yrkande 2 hänvisat till AU. De insatser som nyanlända invandrare deltar i kan ha en inlåsningseffekt. Om introduktionen blir alltför långvarig fördröjs individernas inträde och avancemang på arbetsmarknaden. Detta är ett allvarligt problem, både för den enskilde och ur samhällsekonomisk synpunkt. I Rapport 2005 () belyses problemet med att många högskoleutbildade utrikes födda hamnar i kommunernas grundläggande vuxenutbildning. Statistiken visar att utbildningen dessutom kan vara . Sammanfattningsvis menar rapportförfattarna att det är ansvariga tjänstemäns förhållningssätt till kompetens som förvärvats utomlands, otydliga regler inom vuxenutbildningen och bristande individuell studieplanering för studerande som gör att högutbildade hamnar i grundläggande vuxenutbildning. Kommunerna har olika förhållnings- och arbetssätt när det gäller nyanlända invandrare. I vissa kommuner kan handläggarna uppleva att det är lättare att placera en högskoleutbildad individ i grundläggande vuxenutbildning än att arbeta fram en plan för hur individen snabbt ska kunna finna vägar till arbete eller högre utbildning. Den enskilde individen är ofta helt i händerna på de kommunala tjänstemännens kompetens att vägleda och finna system för validering. En validering som i många kommuner inte fungerar. För att utrikes födda med högskoleutbildning inte ska hamna i kommunernas grundläggande vuxenutbildning så måste kontrollen skärpas av vilka som får studera på grundläggande vuxenutbildning. Systemet får inte hindra högutbildade invandrare att snabbt ta sig ut i arbete eller in i högre utbildning. Högskoleutbildade inrikes och utrikes födda bör inte få läsa grundläggande vuxenutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. saknas det också ett system som fångar upp högskoleutbildade på ett tidigt stadium efter deras ankomst till . Dagens system skapar inlåsningar som kan vara förödande för individen. Det bör finnas studie- och yrkesvägledare eller personer med likvärdig kompetens som kan fånga upp högskoleutbildade utrikes födda så snabbt som möjligt och sedan coacha dem in i en snabb etablering på arbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Ub229 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildningen. Alltför många människor står utanför arbetsmarknaden. Orsakerna till detta är otillräcklig utbildning i förhållande till den efterfrågan som finns. Därför måste det ske en ökad satsning på vuxenutbildning. Detta gäller inte minst industriorter där utbildningsnivån är förhållandevis låg och arbetslösheten hög. Här finns behov av ett större utbud av eftergymnasial yrkesutbildning med fortsatt hög kvalitet, t.ex. KY-utbildning. Det är angeläget att via KY och annan vuxenutbildning tillgodose ett behov av arbetskraft för att vi ska vara rustade för en framtida arbetsmarknad i hela landet. Många upplever att behoven av KY-utbildning är större än de anslag som finns. Ett ökat statligt engagemang är önskvärt. Staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning detta för att tillgodose en väl utbildad arbetskraft .
mot · GU02Ub230 · 2006-10-24 00:00:00 — Utbildning i kost- och näringslära tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. Svenskarna tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar gång på gång detta, men den negativa utvecklingen fortsätter. Barnfetman och hjärt-kärlsjukdomarna ökar liksom fallen av diabetes. är många äldre undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att kunna komma till rätta med problemet är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Lika betydelsefull som utbildningen i kost- och näringslära är för lärare och förskollärare, lika viktigt är det att vårdbiträden och undersköterskor i sin utbildning får den kunskap som behövs. Samma sak gäller dem som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet där undervisningen i kostlära är knapp. Kost- och näringslära borde få status som självständigt ämne i utbildningen till dessa yrken detta för att förebygga fetma och undernäring samt även för att utbilda personalen så att den har kunskap om allergier och andra kostavvikelser.
mot · GU02Ub233 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att alla landets elever i eller gymnasieskolan under sin skoltid får besöka och . Skolan har som mål att utveckla elevdemokrati och ge kunskap om vårt demokratiska system i . besöks därför av ett stort antal skolklasser. Det ger ökad förståelse för och insikt om hur det demokratiska systemet fungerar i . Det är enligt vår mening viktigt att tidigt väcka intresset för demokrati och samhällsfrågor och vi är övertygade om att ett besök i riksdag bidrar till detta. Dessutom är det viktigt att eleverna ges möjlighet att besöka landets huvudstad och några av alla de sevärdheter som finns här. Möjligheterna för olika skolor att genomföra dessa besök är av förklarliga skäl skiftande. Skolklasser i kan lätt ta sig till , medan kostnaderna för elever i , , , eller är mycket högre. Vi kan konstatera när vi jämför oss internationellt att ett flertal länder har specialdestinerade bidrag till de kommuner som låter sina ungdomar besöka det nationella parlamentet. Detta bidrag utjämnar kostnaderna som beror på avståndet till huvudstaden. På det viset kan alla ungdomar oberoende av var de bor i landet få möjlighet att besöka demokratiska institutioner som finns i landets huvudstad. Ambitionen måste vara att öka ungdomars intresse och kunskap om politik och det politiska systemet. När ungdomar sedan får möjlighet att delta i de demokratiska valen har de bättre kännedom om och dess arbetssätt. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag att utarbeta en modell för att ekonomiskt underlätta för alla grundskole- och gymnasieklasser i att under sin skoltid få besöka och . i (c)
mot · GU02Ub236 · 2006-10-26 00:00:00 — Studenters rätt att välja tre terminer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda studenters valmöjligheter att studera tre terminer. Den högre utbildningen måste sträva efter att bli mer internationaliserad och mer flexibel. Ett studieår inom högskolan är indelat i två terminer; en höst- och en vårtermin. finns möjligheten att läsa sommarkurser på svenska lärosäten. Däremot finns det ingen möjlighet att låta program läsas enligt ett system byggt på tre terminer, ett system som nyttjas i många andra delar av . Som student räknas man som student men får bara ersättning för tio. Den studiesociala situationen för studenter kan förbättras om valmöjligheten finns för svenska studenter att välja tre terminer à 15 poäng med en möjlighet till helårsförsörjning. Ett treterminssystem skulle innebära större likheter med arbetsmarknaden och därmed minska klivet mellan studier och förvärvsarbete och möjliggöra studier för alltfler grupper i samhället. Ett mer flexibelt system byggt på tre terminer och en heltidsförsörjning skulle minska utbildningstiden räknat och förbättra den problematiska studiesociala situationen för många studenter. Jag skulle ytterligare vilja utreda frågan om treterminssystem för att se om det är möjligt inom högskoleutbildningen i . Då skapas verklig valfrihet för svenska studenter och möjliggörs också att man som student snabbare kommer ut i näringslivet eller på arbetsmarknaden. Om man så vill. Valmöjligheten ska finnas hos studenten och inte strypas av ett enformigt utbud.
mot · GU02Ub237 · 2006-10-24 00:00:00 — Politisk information till barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsinformation och politisk information till barn och ungdomar i skolan. Det svenska samhället bygger på en representativ demokrati med allmän rösträtt. Demokrati är ingen självklarhet och vi måste på alla sätt värna den. Den innebär att vi har yttrandefrihet och fritt får uttrycka oss. Vi får delta i debatter, förhandlingar och sammanträden och säga vår mening i syfte att ge underlag till bra beslut. Det är allas rätt att tillhöra ett politiskt parti. I samhällsarbetet såväl som i andra verksamheter lägger vi oss till med fackspråk och mötesformer som är både oskrivna och skrivna. Den kulturen är inte lätt att ta till sig och känna till. Ungdomar har till mig i olika sammanhang uttryckt hur lite, för att inte säga obefintlig, samhällsinformation de får i skolan. Hur ska de då kunna engagera sig och få intresse för politik och vara beredda att ta på sig förtroendeuppdrag . , uttryckte det så här: När jag berättade för mina vänner att jag varit i frågade de. Hon fortsätter: ställer jag frågan till er som beslutar. Hur ska vi kunna engagera och intressera oss för politik om vi inte vet något om den? Hur ska vi rösta när vi får det, om vi inte vet vilka partier som vi kan dela åsikt med? Alla elever i skolan borde redan från tidig ålder få kontinuerlig information, alla borde medan man funderar på vad man vill bli få chansen att bli politiker och den chansen får man inte om man inte blir undervisad om vad politik är. Något som bekräftar ungdomarnas okunskap om möjligheten att påverka är hur svårt det är, i våra kommuner, att få fungerande elevråd och ungdomsråd. Ungdomarna har inte fått se möjligheten i att via demokratiska vägar vara delaktiga i utformningen av sin vardag. Allt färre känner någon politiker och det är svårt att få politiska förebilder i sin närmiljö. I enlighet med uppmaning för jag denna motion vidare och yrkar att det ska införas obligatorisk samhälls- och politisk information redan i . Informationen ska vara allsidig och korrekt och vuxna företrädare för samtliga politiska partier som representeras i riksdag ska ges möjlighet att informera i skolorna.
mot · GU02Ub238 · 2006-10-25 00:00:00 — Fristående skolor och inackordering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inackorderingstillägg för elever på fristående gymnasier. /05 fanns det 241 fristående gymnasier i , i 80 av landets 290 kommuner. De hade då ökat från 51 stycken . Antalet elever i dessa skolor tredubblades nästan fyra första år, för att därefter öka mer långsamt. 1996/97 gick 5868 elever i fristående gymnasier och 2004/05 hela 40513 elever. Att en elev väljer ett fristående gymnasium hör ofta samman med att han eller hon efterfrågar en viss profil eller pedagogisk inriktning. För att göra valet att gå på friskola möjligt för alla, infördes skolpengen . Denna frihetsreform har i många fall också i praktiken visat sig vara ett utmärkt sätt att ge alla barn oavsett social bakgrund en reell valfrihet på detta område. Argumentet som ofta använts mot etableringen av fristående skolor att dessa skolor skulle leda till en ökad ekonomisk segregation, med hänvisning till gamla tiders dyra privatskolor har visat sig felaktig. Om de fristående gymnasierna skriver : De fristående gymnasieskolorna är riksrekryterande, vilket innebär att en elev fritt kan söka till dem oavsett om motsvarande utbildning finns i elevens hemkommun. De kan anordna samma program som de kommunala gymnasieskolorna, men har inte rätt att erbjuda det individuella programmet. Mot denna bakgrund är det bekymmersamt att CSN i sin tillståndsgivning för inackorderingstillägg kraftigt begränsar möjligheten för eleverna att fullt ut tillgodogöra sig friheten att välja att gå på en fristående gymnasieskola. Flera av de fristående gymnasieskolorna får ett förhållandevis stort antal ansökningar från intresserade ungdomar från andra orter i än den egna kommunen. Problemet är att CSN inte beviljar bidrag om motsvarande program finns på orten. CSN:s policy gör det mycket svårt för dessa ungdomar att förverkliga sina drömmar om att få gå på ett fristående gymnasium. Detta kan inte bedömas ligga i linje med de intentioner som låg bakom friskolereformen .
mot · GU02Ub239 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . har ansökt om att få bli landets första professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen. Till skillnad från den befintliga forskarutbildningen, som huvudsakligen utbildar studenter för fortsatt karriär inom akademin, är doktorsutbildningen vid professionsuniversitetet i tänkt att i första hand kompetensförsörja arbetslivet. Det nya universitet skall vara inriktat mot ett antal professionsområden i stället för ämnen och vetenskapliga discipliner som i den klassiska universitetsmodellen. Fokus för professionsuniversitetet i är bl.a. områden inom bibliotek och information, textil och design, samt vård och teknik. har goda materiella förutsättningar att bli landets första professionsuniversitet. Verksamheten vid har i väsentlig mån vuxit fram i samverkan med externa aktörer. Universitetsstatus är viktig för en framtida utveckling. Med examensrätt och möjlighet att i högre grad självständigt utforma doktorsutbildningen ökar förutsättningarna att vara en kreativ och kraftfull aktör i den lokala och regionala samhällsutvecklingen och ekonomin. I den nya regeringens budget framgår det tydligt att alliansen anser att kvalitetsförbättringar i den högre utbildningen måste ges högsta prioritet. Kvalitetshöjande åtgärder skall prioriteras före en kvantitativ utbyggnad av den högre utbildningen. Regeringen vill också satsa mer på forskning. Detta ligger helt i linje med ambitioner och ansökan om att bli professionsuniversitet. bör därför ges status som professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen.
mot · GU02Ub240 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ANT-kunskap. Elevernas konsumtion av alkohol, narkotika och tobak tenderar att öka. En bidragande orsak kan vara den bristfälliga utbildning som lärarkåren får i (alkohol, narkotika och tobak) under lärarutbildningen och den numera närmast uteblivna fortbildningen, som tidigare höll god kvalitet när länsskolnämndernas ANT-konsulter kunde påverka lärarnas fortbildning. För att ge ungdomar argument och skapa medvetenhet om riskerna med såväl alkohol som tobak och narkotika krävs faktakunskaper som är sakliga och trovärdiga. Dessa kunskaper är viktiga i sig men också en bra grund för mer attitydpåverkande insatser. När det gäller att öka kunskaperna och påverka attityderna är skolan en av de absolut viktigaste resurserna. För att genomföra en bra ANT-undervisning är det därför viktigt att lärare erbjuds fortbildning så att de lättare kan klargöra inför sig själva vad de vill med sin droginformation och hur deras egna attityder påverkar undervisningen. Det är en angelägen uppgift att intensifiera drogundervisningen och att göra ungdomarna medvetna om riskerna med ett omfattande berusningsdrickande och experimenterande med narkotika. Undersökningar genomförda av CAN () bland elever i årskurs 9 visar att tonåringarna känner stort missnöje med den information de fått om . Under har detta missförhållande påtalats i genom olika motioner och på andra vägar. har dock konstaterat att den haft föga möjlighet att direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegerats till utbildningsenheterna. Det har numera fastslagits att statsbidraget till den högre utbildningen skall relateras till den utvärdering som de studerande gör i anslutning till kurserna och myndigheternas granskning av måluppfyllelsen i utbildningen. Därvid skulle kunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hur utbildningen totalt lyckats. Det finns numera utomordentligt bra material och moderna metoder för att få till stånd en kvalitativt god undervisning om . Inom har det utbildats goda pedagoger, och olika ANT-projekt inom ramen för projektbidrag har ökat antalet informatörer. Det är positivt med unga informatörer som står för en livsstil utan droger och som kan påverka elevernas attityder. Därför torde det finnas goda förutsättningar för att en kvalitativt god utbildning och information kan sättas in med omedelbar verkan. Det är ansvar att ge en tydlig signal om att ANT-undervisningen inte får försummas i skola och högskoleutbildningar. Detta gäller också för läkar-, socionom- och vårdhögskoleutbildningarna. ANT-problematiken och bristen på bra ANT-undervisning på landets skolor är alarmerande. Det brådskar med inte enbart bättre utbildning av lärare och annan personal, utan också med akuta insatser. Snabbt framtagande av handlingsplaner och verkställande av dem krävs.
mot · GU02Ub243 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om författningsändringar med anledning av en ny utbildningsstruktur för sjuksköterskor. har vårdutbildningarna reviderats påtagligt. Det har medfört många goda effekter i form av nya kurser, och därmed har nya kunskaper tillförts de studerande. Detta gäller såväl på gymnasienivå som på högskolenivå. För studerande på sjuksköterskeutbildningen på högskolenivå har forskningsinriktning påtagligt utökats. Det är naturligtvis oerhört viktigt för yrkets utveckling. Behovet av omvårdnadsforskning var stort. Eftersom utbildningen inte förlängts har forskningsinriktningen skett på bekostnad av det praktiska arbetet med avancerad omvårdnad. De studerande som sökt in på utbildningen efter ett teoretiskt gymnasieprogram får därför en allt för kort praktisk-klinisk kunskapsbas och får svårt att diagnostisera och behandla patienten på en avancerad nivå. Under sin praktiska studietid får ofta undersköterskor vara handledare i direkt vårdarbete. När det gäller omvårdnadsprogrammet på gymnasienivå har kurser som etik och människan socialt och kulturellt ökat förståelsen för människors olika behov i vården. De timmar som används för dessa kurser har i tidigare utbildningar varit vårdinriktade kurser med kunskaper om anatomi, fysiologi farmakologi, mikrobiologi. Denna förändring har inneburit att grundkunskaper för den kliniska omvårdnaden är betydligt reducerade. Det innebär att det kan vara svårt för en undersköterska att vara handledare åt en sjuksköterskestuderande när det gäller avancerat kliniskt vårdarbete. Vi står också inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn vilket innebär att många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket, vilket ställer allt större krav på dem som ska ersätta alla pensionsavgångar. Sammantaget ger detta att det behövs en förändring av utbildningsstrukturen för sjuksköterskeutbildningen. Det är i det sammanhanget viktigt att se den framtida vården i ett bredare perspektiv där sjuksköterskans roll inom den kommunala äldrevården blir en viktig del i utbildningen. Det behövs också en utredning som inriktar sig på att kvalitetssäkra den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen och att de studerande får möjligheter att erhålla kunskaper som inriktas mot avancerat kliniskt vårdarbete med tillhörande forskning. Ett möjligt annat sätt att underlätta sjuksköterskans inträde på arbetsmarknaden kan vara ett målinriktat traineeprogram och att poängtera handledarens roll under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen.
mot · GU02Ub244 · 2006-10-18 00:00:00 — Högskoleplatser för omvandling av utländska examina tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare högskolor bör få högskoleplatser för omvandling av utländska examina till svenska förhållanden. Den tidigare socialdemokratiska regeringen har i tidigare beslut slagit fast och andra storstäders roll som motor för utvecklingen i hela landet. Storstadens möjligheter ligger i dess mångfald, skaparkraft och tillväxtpotential. Enligt intentionerna i den dåvarande socialdemokratiska regeringens storstadspolitik skall goda förutsättningar ges för tillväxt och för att nya jobb skapas. Erfarenheter visar att storstädernas arbetsmarknad ställer höga krav på kvalificerad och välutbildad arbetskraft. För detta krävs god tillgång till högre utbildning, forskning och utveckling. Antalet högskoleplatser är fortfarande inte tillräckliga för att tillgodose näringslivets behov. Det är därför nödvändigt med en fortsatt satsning på högre utbildning och forskning. En del i denna satsning innefattar önskemålet att omvandla till universitet. I finns många invandrare och särskilt ungdomar med invandrarbakgrund som vill ta chansen att studera vid högskolan och därmed skaffa sig ett jobb. Näringslivet och samhället behöver dom och dom behöver ett arbete. Många kommer från andra länder med en god utbildningsbakgrund men utan möjligheter att tillgodogöra sig den kompetensen i det svenska samhället på grund av språk och andra förutsättningar som är specifika för vårt lands kunskapsmassa. Genom att satsa rejält på att omvandla utländska examina till svenska förhållanden särskilt inom bristyrkesområden skulle fler i hemlandet utbildade invandrare komma ut på den svenska arbetsmarknaden. En strategisk fördelning av dessa platser till utbildning för omvandling av utländska examina skulle ge tillväxt för såväl våra nya medborgare som för hela landet.
mot · GU02Ub245 · 2006-10-22 00:00:00 — En skola för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys och redovisning av och gymnasieskolans läromedel. Läromedel och den information som förmedlas i läromedel kan sägas spegla vad ett samhälle anser vara lämplig kunskap att lära ut till barn och ungdomar. Ofta förutsätts denna kunskap vara neutral och fri från sådana värderingar som på något sätt skulle stå i motsats mot skolans jämlikhets- och likabehandlingsideal. Mot denna bild hävdar dock forskare att även skolans läromedel och de uttalade och underliggande bilder de förmedlar och bygger på, både till sitt urval och till sitt innehåll, visar på en etnocentrisk världsbild. Som en konsekvens av detta blir vår kunskap om företeelser, människor, etniska grupper och religioner som ligger utanför vår egen så kallade kultursfär ofta sporadiskt belysta, bristfälliga och inte alltför sällan stereotypa till sitt innehåll. Det är fastslaget genom diverse läroboksgranskningar att rasistiska och koloniala diskurser genomsyrade den svenska pedagogiken och läroplanerna . Vad vi blundar för är att vi ännu inte lyckats rensa våra läromedel från våra stereotyper och föreställningar om det som ligger utanför vår svenska kultursfär. Studier visar att det fortfarande finns subtila fördomar i våra läromedel, och detta är inte försvarbart. är ett land med multikulturell befolkning och det bör även avspegla sig i den moderna skolan. Det är en självklarhet att våra läromedel skall spegla samtiden och vara skriven för hela befolkningen. Vidare forskning visar att det i skolan finns undervisningsmaterial som förmedlar nedsättande och/eller rasistiska stereotyper om etniska och religiösa minoriteter likt afrikaner och muslimer i och övriga världen. I står det var lärare fritt att välja vilket undervisningsmaterial som skall användas. Likväl kan det förmodas att ett förhållandevis begränsat antal tryckta läroböcker utgör ett väsentligt inslag i undervisningen på de flesta skolor. Därmed behövs det en analys av huruvida det material som är mest förekommande i skolan förmedlar stereotypa föreställningar om etniska, nationella eller religiösa minoriteter.