ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ju223 · 2006-10-26 00:00:00 — Våld mot äldre kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot våld mot äldre kvinnor. En undersökning om våld mot äldre i kommun, som gjorts på uppdrag av , visar att av de äldre kvinnorna hade utsatts för någon form av våld och övergrepp efter det att de fyllt . Förövaren när det gällde fysiskt våld var i tre fall av fyra en man. Undersökningen Ofrid bygger på en enkät som skickats ut till 1500 kvinnor och män i åldrarna i kommun. Det finns skäl att speciellt uppmärksamma äldre kvinnors utsatta situation, enligt undersökningen. Äldre kvinnor är något mer utsatta för våld och övergrepp än äldre män. Arten och graden av kvinnornas utsatthet är också mer upprepad och av allvarligare slag. Enbart de äldre kvinnorna har, med ett undantag bland männen, utsatts för sexualiserat våld. De utsatta kvinnorna mår sämre, har sämre hälsa, lider av mer psykosomatiska och psykiska symtom, använder mer medicin och är också i högre grad traumatiserade av tidigare utsatthet för våld, som inträffat , än de utsatta männen. Frågan om våld mot äldre kvinnor belyses också i rapporten Han var väl inte alltid så snäll. Våld mot äldre kvinnor som på uppdrag av Nationellt Råd för Kvinnofrid har utarbetats av en beteendevetare och socialpedagog med många års erfarenhet av arbete inom äldrevården. Dessa och andra fakta måste leda till att frågan om våld mot äldre kvinnor uppmärksammas betydligt mera än vad som är fallet . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Ju224 · 2006-10-26 00:00:00 — Kompetens och specialisering i skattemål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av hur kompetensen och specialiseringen i skattemål kan stärkas vid länsrätter. har inte enbart världens högsta skatter, det svenska skattesystemet är också ett av de mer komplexa. Det drabbar inte enbart företagare utan även i domstolarna märks avsaknaden av specialistkompetens. finns ett stort antal domare som saknar relevant skattekompetens. I andra europeiska länder har majoriteten en stärkt kompetens och specialisering i skattemål. Antalet överklaganden till kammarrätt har ökat från sedan den nya taxeringslagen infördes . Ökningen beror troligtvis på att skattemålen blivit svårare, men också att de rör större belopp . Över en tredjedel av skattemålen rör tvistiga belopp på mer än . Skälen ökar därmed självklart för de skattskyldiga att få till stånd en prövning av skattemålen även i kammarrätten. Två tredjedelar av de mål som prövats i länsrätt går den skatteskyldige emot. I av målen ändras dessa helt eller delvis i kammarrätten. Där prövas skattemål av tre juristdomare. I länsrätten däremot prövas målen av en jurist tillsammans med en nämnd. Motionens syfte är att uppmärksamma effektivitetshöjningarna som kan vinnas genom att öka antalet specialistdomare i skattemål. Utan särskilda förkunskaper är det svårt att hantera den ökade andel skattemål som inkommit . Ambitionen bör vara att minska belastningen på kammarrätterna och få fler skattemål att avgöras i länsrätterna, då frigörs också resurser att handlägga fler mål. I syfte att ytterliggare förstärka effektiviteten föreslås att de stora skattemålen koncentreras till ett mindre antal länsrätter som exempelvis Länsrätten i . Vinsterna blir en samlad kompetens i dessa frågor samt att de avlastar andra delar av landet som kan frigöra resurser till annat. Det underlättar också för de mindre länsrätterna som har svårare att rekrytera specialistkompetens. Regeringen bör också se över möjligheten att sammansätta fler juristdomare i skattemål för att säkerställa att målet alltid blir grundligt prövat.
mot · GU02Ju225 · 2006-10-26 00:00:00 — Brottsskadeersättning till personer i utsatta yrken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsskadeersättning till personer med riskfyllda arbeten, t.ex. poliser. I en departementspromemoria (Ds 1997:45) behandlades vissa frågor om brottsskadeersättning. I detta sammanhang behandlades även frågan om brottsskador som uppkommit i arbetet. Den fråga som aktualiserades i promemorian var huruvida arbetsskador skall undantas från BrL:s tillämpningsområde. Av promemorian framgår bland annat att arbetsgivarna bör åläggas en skyldighet att i samma utsträckning som föreskrivs i BrL utge ersättning för sådana brottsskador som är att bedöma som arbetsskador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. För att uppnå detta skulle arbetsgivarna bli tvungna att försäkra arbetstagarna mot de aktuella skadorna och se till att ersättning för kränkning ingår i försäkringsskyddet. Departementets slutsats i promemorian är: Mot denna bakgrund bör frågan om arbetsskador skall undantas från BrL:s tillämpningsområde inte slutligt avgöras förrän utvecklingen beträffande kollektiva och privata försäkringar avvaktats . Arbetsmarknadens parter bör ges tid att komplettera trygghetsförsäkringarna och PSA, liksom de privata försäkringsbolagen bör ges tid att ta fram en försäkring som ingår eller kan knytas till företagsförsäkringarna. I fall förhoppningen om en frivillig lösning inte infrias, bör frågan om arbetsskador skall undantas från BrL:s tillämpningsområde tas upp på nytt. Det har snart gått departementspromemorian skrevs och arbetsmarknadens parter har ännu inte tagit itu med frågan. Antalet ansökningar om brottskadeersättning för arbetsrelaterade skador som inkommer till är förhållandevis stort. Enligt vår mening kan det inte vara rimligt att BrL skall omfatta de personer som har utsatta och farliga arbeten. Precis som det sägs i departementspromemorian bör ersättningen för dessa personers skador i tjänsten ersättas genom en av arbetsgivaren tecknad försäkring. Detta skulle leda till att anställda som skadas i tjänsten slapp, som , vända sig till två instanser (och ) för att få sina rättigheter prövade. Vi föreslår att regeringen åter tar upp frågan med arbetsmarknadens parter eller kommer med andra förslag på lösningar som kan öka rättstryggheten för personer med farliga och utsatta arbeten.
mot · GU02Ju226 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa licenskrav för ljuddämpare. Det är en framgång att vapenförordningen ändrats så att jägare framgent kommer att kunna söka särskild licens för ljuddämpare för att på så sätt förebygga uppkomsten av hörselskador. Vi anser att det likväl återstår behov av att ändra lagstiftningen. har tidigare ställt sig avvisande till att jägare skall få jaga med ljuddämpare. Motivet till den negativa inställningen är att ljuddämparförsedda vapen underlättar för tjuvjägare. Det finns även farhågor om att ljuddämparförsedda vapen kan användas av kriminella. Såsom vi tidigare påpekat kommer en ljuddämpare på klass 1-vapen inte att innebära att vapnet blir ljudlöst. har gjort provskjutningar och konstaterat att det vi hävdat i tidigare motioner stämmer. Klass 1-vapen kan aldrig bli ljudlösa på grund av ljudhastigheter. Mot bakgrund av att de farhågor som framförts mot ljuddämparförsedda jaktvapen inte finner stöd i fakta anser vi att licenskravet är onödigt. För att köpa ammunition till klass 1-vapen krävs enbart vapenlicens. Då infinner sig frågan varför det skall krävas licens för ljuddämparen utöver vapenlicensen. Trots allt krävs ammunition för jaktvapen för att de skall kunna användas för andra ändamål än jakt, oavsett om vapnet är försett med ljuddämpare eller ej. Vi föreslår att licenskravet för ljuddämpare till klass 1-vapen avskaffas.
mot · GU02Ju228 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av drogfria fängelser. Att sitta i fängelse är ett straff. Man skall varken kunna supa eller knarka när man sitter inne. Narkotikan flödar ohejdat på landets anstalter. Våld mellan intagna, samt mellan intagna och kriminalvårdens personal är vanligt förekommande. Detta är en skandal. Svensk kriminalvård fungerar inte. Kriminalvården har alltför länge präglats av inkompetens och allmänt tyckande. Narkotika på fängelser är ett av de största problemen. För att komma till rätta med det föreslår jag inrättandet av så kallade trevliga fängelser. De intagna skall ges rätten att välja fängelseform. Låt varje intern själv få bestämma om denne vill låta sig drogtestas , i så fall på en trevlig anstalt, där permissioner och besök är tillåtna. Den som tycker drogtestet är integritetskränkande placeras på en anstalt med noll permissioner och besök bakom glasruta. Effekten torde bli drogfrihet på båda anstaltstyperna.
mot · GU02Ju229 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre statistikuppföljning hos polisen när det gäller försvunna personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användandet av blodhundar vid eftersök av försvunna personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om metodutveckling. försvinner ett stort antal människor. De flesta försvunna förefaller komma till rätta trots snarare än tack vare polisens eftersökningsinsatser. År lämnas motionsyrkanden om bättre eftersökning och statistikuppföljning över resultaten av gjorda eftersökningar utan åtgärd med hänvisning till att polisen själv borde besluta i frågor av operativ karaktär. År visar det sig att inget har hänt. Riksdag och regering måste ta sitt ansvar för att gamla och barn som gått vilse faktiskt blir återfunna på ett enkelt och effektivt sätt. I tidigare utskottsbehandlingar har utskottet avslagit motioner med hänvisning till att det är polismyndigheterna som bedöms vara bäst lämpade att avgöra vilka eftersökningsmetoder som skall användas. Det finns starka skäl att invända mot denna uppfattning, mot bakgrund av den bristfälliga hantering polisen visat när det gäller implementeringen av hundar i eftersökandet av försvunna människor. Polismyndigheterna förefaller vilja fortsätta i samma hjulspår snarare än att förutsättningslöst pröva nya eftersökningsmetoder. Sedan motionen har NYPD ( New ) beslutat att anskaffa ytterligare en blodhund. I övrigt hänvisar vi till motiveringarna i tidigare motioner. Vi har funnit att ej bara hundverksamheten utan även annan verksamhet lunkar på i samma spår inom polisen. Vi skulle vilja se en möjlighet till öppenhet för nya metoder och en metodutveckling som utvärderas. Vi vill därför föreslå att polisen genomför försök med blodhundar när det gäller eftersök av försvunna personer. Vi vill också att polisen på ett bättre sätt än förbättrar sin statistik och uppföljning när det gäller försvunna personer.
mot · GU02Ju231 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förstärkning av polisverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av en polishögskola i . har alltfler rapporter från olika delar av landet bekräftat att polisverksamheten i samhället inte fungerar tillfredsställande. Centraliseringen har fortgått och polisen upplevs allt längre bort. Det som kallas småbrott avskrivs närmast regelmässigt utan att någon utredning värd namnet görs. När polisen larmas till en akut situation kan någon tjänstgörande polis ofta inte komma förrän det är . Antalet polisstationer blir allt färre som befintliga stationer är obemannade allt . Missnöjet över allt detta riktas naturligt nog mot den lokala och regionala polismyndigheten. Visst kan det finnas brister på denna nivå, men kritiken skall naturligtvis riktas mot ansvariga beslutsfattare högre upp och mot att resurserna inte räcker till. Det handlar i hög grad om att regering och riksdag har prioriterat polisverksamheten alltför lågt, satsat för lite pengar och satsat för lite på utbildning. Och slår detta igenom med full kraft. Enligt uppgift är det stor risk för ytterligare dramatiska nerdragningar, med ännu sämre polisservice som följd. Det är dags att vända denna utveckling. har en distansutbildning av poliser varit förlagd till . Ett 20-tal studerande deltar i utbildningen som är förlagd till centrum för flexibelt lärande, CFL. För rekrytering av poliser till vår del av landet är detta en styrka och ger ett bra tillskott av nya poliser, inte minst i . Erfarenheterna är mycket positiva, och enligt vår mening finns det starka skäl att utveckla denna utbildning till en självständig och permanent polishögskoleutbildning. Det finns också en intresseanmälan från länet och om att etablera en sådan utbildning. För att människor skall kunna känna trygghet och uppleva livskvalitet krävs att brottsligheten kan reduceras. Här har inte bara samhället utan också varje enskild individ ett stort ansvar. Det är i familjen som barnen får sina grundläggande normer och värderingar. Barnens rätt att växa upp under trygga förhållanden är därför av stor betydelse. Diskussionen om familjens ansvar för de värderingar man förmedlar till barnen måste förenas med en samhällelig dialog om normer och värderingar. Det är i denna dialog det brottsförebyggande arbetet måste ta sin utgångspunkt. Vålds- och brottsutvecklingen kan inte enbart förhindras genom ingripanden och reaktioner på redan begångna brott, därför måste det brottsförebyggande arbetet förstärkas. Det civila samhället och särskilt det ideella föreningslivet spelar en viktig roll i det brottsförebyggande arbetet, eftersom det präglas av ett starkt personligt ansvarstagande och en frihet kombinerad med ett ansvarstagande av det gemensamma. Lokala brottsförebyggande råd byggda på samverkan mellan det ideella, privat och offentlig verksamhet kan i detta sammanhang spela en stor roll.
mot · GU02Ju232 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en polishögskola i . Färre poliser har fått alltmer att göra. För som poliserna har minskat i antal den senaste tioårsperioden så har kriminaliteten ökat och blivit grövre. Vi har behov av stor rekrytering av poliser framöver. Poliskåren har en hög medelålder och i likhet med övriga samhället är det en stegrad rörlighet på arbetsmarknaden, då främst bland de yngre. Rekryteringsbehovet påverkas av den relativt höga medelåldern inom poliskåren och den förväntade rörligheten. Rekryteringen av poliser bör därför öka väsentligt. Kapaciteten på polisutbildningarna i , och måste därför utnyttjas maximalt och utöver det bör ytterligare en polishögskola inrättas i närheten av befintlig högskola eller universitet. Därför föreslår jag att förläggs till . Polisbristen är ett stort problem i . Och det kan konstateras att det är lättare att rekrytera poliser som utbildats i regionen. Därför är det särskilt angeläget att den nya polisutbildning som planeras förläggs till regionen och den lämpligaste staden. Här finns en bra högskola i nära anslutning till den tänkta . Högskolan har utbildningar som gör det möjligt att samordna vissa ämnen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Ju233 · 2006-10-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som utifrån kroppsbesiktningssynpunkt jämställer narkotikascreening med alkoholutandningsprov. Narkotikaanvändning bland befolkning har enligt ett flertal studier ökat påtagligt , inte minst bland ungdomar. Narkotikaanvändningen visar sig också i allt högre grad i samband med bilkörning, dels vid poliskontroller, dels i olycksstatistiken. Polisens möjligheter att vid kontroller ertappa drogpåverkade förare är dock begränsade , främst av det skälet att inga sållningsinstrument är tillåtna när det gäller att fånga in drogpåverkade förare. All bilkörning med förekomst av illegala droger i blodet är förbjuden och straffbar enligt 4 § andra stycket trafikbrottslagen (1951:649). Polisens möjligheter att upptäcka fatta misstanke om narkotikapåverkan har visserligen förbättrats genom möjlighet till ögonundersökning men metoden har sina klara begränsningar. Den är i praktiken svår, ibland omöjlig, att använda utomhus vid vägkanten, speciellt vid skymning/mörker. Dessutom krävs en betydlig mängd narkotika i blodet för att de eftersökta symtomen ska visa sig och leda till blodprovstagning/lagföring. Vid skälig misstanke om narkotikapåverkan (den högre graden av misstanke) får polisen beordra blodprovstagning. På samma sätt som utandningsprovet med sållningsinstrument blivit rutin vid kontroller av fordonsförare för alkohol borde polisen ges möjlighet att på ett enkelt sätt få använda sållningsinstrument för narkotika för att identifiera förekomst av narkotika. Sådana metoder med samma tillförlitlighetsgrad som sållningsinstrument för utandningsprov finns redan på marknaden. De används i flera europeiska länder och i . Provtagningen, som består i att man stryker en liten pappersbit mot huden och på den fångar upp narkotikamolekyler, innebär inte större ingrepp i den personliga integriteten än alkoholutandningsprov då dessutom ett aktivt deltagande krävs från den undersökte. I förhindras användandet av sållningsinstrument för narkotikapåverkan av gällande lagstiftning eftersom metoden betraktas som kroppsbesiktning. bör därför till regeringen hemställa om en lagändring innebärande att narkotikascreening med ovan nämnda metod jämställs med alkoholutandningsprov.
mot · GU02Ju235 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till införande av våldtäktslarm på toaletter. Arbetet att förebygga och motverka våldtäkter mot kvinnor har under den förra regeringen varit eftersatt. Våldtäkterna har ökat och enbart en av tio (källa BRÅ) anmälda våldtäkter i leder till åtal. Majoriteten av våldtäkterna begås mot en kvinna som är bekant med gärningsmannen och sker ofta inom hemmets väggar. Dock sker av våldtäkterna av en gärningsman som är ytligt bekant med offret. Begreppet ytligt bekant innebär oftast att offret träffat gärningsmannen , ofta i nöjeslivet. Arbetet med att motverka och utreda anmälda våldtäkter måste vara en prioriterad del i regeringens uttalade vilja att ta krafttag mot brott. Vid sidan av de många åtgärder som måste sättas in för att motverka våldtäkter i hemmiljöerna måste vi också uppmärksamma överfallsvåldtäkter som begås utomhus i till exempel parker, samt i inomhusmiljöer som krogar. anmäls åtminstone en våldtäkt inne på krogar enligt Länskriminalpolisen i . I de flesta fall rör det sig om en våldtäkt eller försök till våldtäkt som skett inne på krogens toalett. Polisen har uttalat att den här typen av våldtäkter ofta har en gemensam nämnare som består av alkohol och droger, där offren i många fall upplever att de är drogade. Fenomenet är nu så pass frekvent att det finns anledning att se över förebyggande och motverkande åtgärder. Det finns givetvis ett stort ansvar som ligger på restaurangerna och nattklubbarna. I syfte att minimera riskerna bör krogägarna ansvara för att ha bättre uppsikt över toaletterna, se till att de är väl belysta och att de inte lokaliseras i en svårtillgänglig del av lokalen. Det är också viktigt att de kan erbjuda både herr- och damtoaletter. I de fall där kvinnor trots allt utsätts för våldtäktsförsök måste det ske en omedelbar reaktion. Larmet bör ha funktionen att en kvinna som utsätts för ett våldtäktsförsök snabbt kan tillkalla hjälp, ett system likt det larm som finns på handikapptoaletter. Larmet tillkallar krogens personal som snabbt kan komma till undsättning. Därefter tillkallar personalen polis som griper den misstänkte gärningsmannen. Det är självklart att larmet också kan användas i samband med krogbråk på toaletten eller vid till exempel akuta sjukdomsfall. Syftet med att benämna larmet som våldtäktslarm är dock att eventuella gärningsmän ska veta att det finns larmmöjligheter på toaletterna och att brott leder till en omedelbar reaktion från krogens personal och från polis. Visar sig försöket vara framgångsrikt finns det anledning att se över om våldtäktslarm ska införas i fler storstäder i . Regeringen bör utreda försökets omfattning och tidsperiod, och det måste ske i samråd med polis och krogägare.
mot · GU02Ju236 · 2006-10-27 00:00:00 — Häktesfilialer i anslutning till arrester och tingsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av ekonomiska och personella resurser mellan Kriminalvården och polismyndigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av häktesplatser i anslutning till arrester där tingsrätt är lokaliserad. Under ingår flera myndigheter. Ansvaret för att förebygga, upptäcka utreda, lagföra och straffa samt återrehabilitera brottslingar är uppdelat på flera myndigheter. Ambitionen att minska brottsligheten, utdöma rätt straff samt att ge möjligheter till ett icke kriminellt liv är tydlig. Tydligt är dock inte det ekonomiska ansvaret om att samordna och effektivisera verksamheterna får att uppnå uppställda mål. I finns polismyndighet, arrestlokaler, en häktesfilial och en tingsrätt lokaliserade. I syfte att minska kostnader centraliseras häktesverksamheten till . /07 skall häktesfilialen i läggas ner eftersom den anses för liten och därmed för dyr. Konsekvenserna för detta är större inom polismyndigheten än inom kriminalvården. Polisen i måste omfördela en miljon från yttre tjänst till inre tjänst vilket innebär färre synliga poliser. Vid alla utredningar om brott begångna i polisområde måste tid för att transportera sig vid förhör av brottsmisstänkta avsättas, enkel resa ca . Ett förhör kostar alltså 4 timmars polisarbetstid. Dessutom måste de häktade transporteras mellan och tingsrättsförhandlingar i . För kriminalvården innebär det, att kompetent personal som nyanställts och utbildats för att arbeta på anstalten i måste sägas upp. Vid information till personalen uppges att vid överbeläggningar vid Gävlehäktet kan en hätktesfilial i behöva tillskapas. Det innebär i sin tur att polisen i skall använda sin arbetstid till att resa till för förhör och att fler poliser går åt för att transportera sig själva och för att skjutsa brottslingar i stället för att jaga dem. Detta är inte ett effektivt sätt att hushålla med departementets ekonomiska och personella resurser. För att utgå från historien reparerades anstalten i för , och några månader efter invigningen lades anstalten ner, personalen avskedades och avgångsvederlag utbetalades. Behovet av häktesplatser ledde till att en häktesfilial öppnades i i anslutning till polisens arrest. Ett avtal om hyresfrihet upprättades mellan polismyndigheten och kriminalvården mot att häktespersonalen även ansvarade för att bemanna arresten. Samarbetet har fungerat bra, det finns en kompetent personal och häktet är ofta fullbelagt; det används även som avlastning vid överbeläggningar i .
mot · GU02Ju237 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en period av s.k. allmän vapenamnesti. Samhällets uppgift är bl.a. att förhindra att skjutvapen hamnar på den illegala marknaden som missbruk, olyckshändelser och brottslig verksamhet med legala vapen förhindras. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas på ett konstruktivt sätt så att människor kan känna sig trygga i samhället som de som har legala vapen och är skötsamma inte hamnar i en negativ dager. Trots åtgärder finns det i samhället stora mängder av illegala vapen. Många är de som aktivt vill göra sig av med dessa vapen som rädslan för påföljd förhindrar dem att göra det. Det är därför återigen dags att införa en tillfällig allmän vapenamnesti och låta människor lämna in illegala vapen och vapen de vill bli kvitt till polisen utan risk för bestraffning. Detta prövades mycket framgångsrikt för något decennium sedan av den borgerliga regeringen. Enligt uppgift fick man in ca 17000 illegala vapen och vapen som människor ville bli av med. En allmän vapenamnesti löser givetvis inte alla de problem som finns med illegala vapen. Det kan ändå vara en del av en lösning för att föra utvecklingen en bit framåt mot ett samhälle med mindre våld. Detta bör ges regeringen till känna.