mot · GT02K22 · 2006-03-29 00:00:00 — 4.2Nya konventioner och konventioner som inte ratificerat m.m.6 4.3Diskriminering, rasism och homofobi8 4.3.2Särskilt om diskriminering på grund av kön8 4.3.3Särskilt om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning9 4.3.4Särskilt om diskriminering på grund av sexuell läggning samt övriga frågor om lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning9 4.3.5Särskilt om diskriminering på grund av funktionshinder samt övriga frågor om funktionshindrades rättigheter9 4.5Nationella minoriteter och urfolk11 4.5.4Rätten till bästa uppnåeliga hälsa12 4.5.6Åtgärder inom området mäns våld mot kvinnor14 4.5.8Myndigheters användning av våld och tvångsmedel m.m.14 4.5.9Respekten för de mänskliga rättigheterna i arbetet mot terrorism och annan grov brottslighet16 4.6.1Förbud mot återsändande i vissa fall16 4.7Organisation av arbetet med att genomföra handlingsplanen17 4.11Dialog om de mänskliga rättigheterna18 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärd 3 angående årliga redovisningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skall verka för ett tilläggsprotokoll till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skall ansluta sig till protokoll 12 i om generellt diskrimineringsförbud enligt åtgärd 4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skall ratificera om migrerande arbetares rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligande om vad antidiskrimineringsstrategier innebär och hur de förhåller sig till mångfaldsplanerna enligt åtgärd 11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärd 12 angående antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under rubriken om diskriminering på grund av kön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering får ytterligare uppdrag under åtgärd 17. tillkännager för regeringen som sin mening att det i arbetet med diskrimineringstester är av stor vikt att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och samarbetar samt att även antidiskrimineringsbyråerna deltar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligande huruvida transpersoner ingår enligt åtgärd 20. tillkännager för regeringen som sin mening att i stället för att en interdepartemental arbetsgrupp leder arbetet som föreslås i åtgärd 20 bör det tillsättas en utredning enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett helhetsgrepp om handikappolitiken enligt åtgärd 23. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med elöverkänslighet skall ingå i arbetet mot diskriminering på grund av funktionshinder samt deras rättigheter enligt åtgärd 23. tillkännager för regeringen som sin mening att Forum för levande historia också får i uppdrag att arbeta mot antiziganism och även belysa romernas historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärd 33 angående ett tydligare och mer visionärt arbete med kommunerna och landstingen. tillkännager för regeringen som sin mening att FN:s konvention om barnets rättigheter införlivas i svensk lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nya finska och samiska förvaltningsområden. tillkännager för regeringen som sin mening att nr 169 skall ratificeras under nästa mandatperiod. tillkännager för regeringen som sin mening att verka för att diskriminering på grund av ålder skall omfatta hela samhällslivet, inte bara arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärd 48 angående jämställd fördelning av professorer. tillkännager för regeringen som sin mening att gruppen unga hemlösa också skall omfattas av åtgärder mot hemlöshet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att definitionen hemlös så som anger i motionen ingår enligt åtgärd 51. tillkännager för regeringen som sin mening att även elöverkänsliga omfattas av rättigheten till bostad. tillkännager för regeringen som sin mening att verka för att personer med elöverkänslighet har rätt till vård på lika villkor som andra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärd 58 angående en vidare översyn av läromedel . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för att en breddad rekrytering även skall omfatta romer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att även fokusera på mannens behov av professionellt stöd och hjälp vid våld i nära relationer enligt avsnitt 4.5 Mäns våld mot kvinnor m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även inkludera våldsproblematiken inom samkönade relationer i arbetet utifrån det som beskrivs i avsnitt 4.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att när det gäller trafficking särskilt uppmärksamma vikten av att involvera män i arbetet enligt åtgärd 77. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att adekvata rättssäkerhetsgarantier måste säkerställas innan inskränkningar görs i den personliga integriteten. tillkännager för regeringen som sin mening att organisationsklausuler skall tas bort i den mån de förekommer inom ramen för kollektivavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de två egyptierna Agizas och al-Zaris rätt att återvända till och erhålla ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening att i internationella sammanhang skall arbeta aktivt mot användandet av s.k. diplomatiska garantier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda hur kunskap inom antirasismarbete bland barn och ungdomar skall kunna samlas och hur erfarenheter skall kunna spridas bland alla aktörer inom detta område. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen tillsammans med kommuner och landsting skall arbeta fram riktlinjer för hur olika lokala och regionala aktörer skall arbeta med att införliva de mänskliga rättigheterna i sitt eget arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärd 106 om handlingsplaner för mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening att skall ta initiativ till dels en internationell konferens om mansrollen, dels en internationell konferens om diskriminering på grund av sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör stödja FN:s arbete med att utveckla normer och bindande regler för transnationella företag. tillkännager för regeringen som sin mening att de statliga bolagen bör ges i uppdrag att utveckla sitt arbete vad det gäller hållbar utveckling och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening att alla diskrimineringsgrunder bör ingå i den fördjupade dialogen med trossamfunden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i den nya myndigheten bör även ingå enligt åtgärd 127. Generellt sett anser de gröna att skrivelsen är alltför svag när det gäller det framtida arbetet och att det är för få och vaga mål, åtgärder och uppdrag. En handlingsplan bör, anser , uttrycka en större vilja att förändra och innehålla en bredare vision och hur de mänskliga rättigheterna ska bli en naturlig del av det svenska samhället. Samefrågorna är några av de frågor kring minoritetsfolk som har utretts mycket grundligt. Vi menar att det nu är hög tid att sätta i gång genomförandet av förslagen i dessa utredningar. Men vi vill också påpeka att det även inom detta område saknas framtidsvisioner och mätbara målformuleringar. Rasism, främlingsfientlighet, intolerans, hatbrott och andra uttryck för rädsla för det okända måste bekämpas. Vi tror dock inte på att hårdare tag, ökad kriminalisering eller anmälningsskyldigheter är rätt väg att gå. Det handlar snarare om ökad kunskap, att lösa sociala konflikter och problem, att ge olika myndigheter medel för att effektivt kunna använda den befintliga lagstiftningen och att genom ett kraftfull opinionsbildning markera att i är alla olika men ändå lika mycket värda. För att inte upprepa och lägga samma motioner i många olika sammanhang hänvisar vi till andra motioner, såsom Sf252 Papperslösa i , Sf281 Krafttag mot rasismen, Ju422 Våld i nära relationer, L342 Lika rättigheter för HBT-personer, U340 Stopp för trafficking med människor, U276 Nollsvält, Bo 277 Hälsopåverkan av elektromagnetiska fält och andra yrkanden som lagt under innevarande riksdagsår och som har relevans för förslagen i denna skrivelse. I texten skriver man att som det är eftersträvansvärt att även privata aktörer, såsom organisationer och företag, respekterar och främjar de mänskliga rättigheterna, bör det betonas att det är det allmänna och ytterst sett regeringen som bär ansvaret för att internationella åtagaden om mänskliga rättigheter efterlevs. menar att det självfallet bör framgå att det visserligen är staten som i förhållande till olika internationella organ är ansvarig för de internationella åtagandenas genomförande, men att det inom ankommer på alla att genomföra och beakta de mänskliga rättigheterna. Att skriva att det är eftersträvansvärt att privata aktörer respekterar och främjar mänskliga rättigheter är alltför svagt. Det är deras skyldighet att göra detta! Vi menar att skrivningen borde ha varit starkare. Det är allas ansvar att respektera och främja de mänskliga rättigheterna och ta ansvar för att de efterlevs inom respektive område. 4.2Nya konventioner och konventioner som inte ratificerat m.m. Åtgärd 3: Regeringen avser att åter se över i vilken mån ytterligare konventioner och tilläggsprotokoll som rör mänskliga rättigheter kan undertecknas och ratificeras samt redovisa sin ståndpunkt senast i nästa nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. menar att det finns ett behov av kontinuerlig översyn och uppföljning av arbetet med mänskliga rättigheter i . Det bör göras en uppdatering av handlingsplanen . Då kan man lättare se att inget är glömt och vilket arbete som bör intensifieras. Arbetet behöver inte betyda att det blir en omfattande handling, utan en redogörelse i form av en skrivelse till . Denna årliga uppdatering bör också innehålla en redogörelse av arbetet med konventioner som inte ratificerat. Att vänta med redovisningen till nästa nationella handlingsplan är för sent eftersom det skulle innebära en redovisning tidigast . arbetar med att uppdatera sin plan . Oviljan att verka för ett upprättande av fakultativt protokoll för en av de största , den om sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter, är också ett förhållningssätt som MR-engagerade i finner anmärkningsvärt och vill se regeringens motiv till. Åtgärd 4: Regeringen avser att åter se över sin inställning i frågan om en anslutning till protokoll 12 till om generellt diskrimineringsförbud, men har inte för avsikt att tillträda protokollet. anser att ska ansluta sig till protokoll 12. Skrivningarna i såväl ruta som text borde i stället ha haft lydelsen att regeringen under nästa mandatperiod kommer att utreda de närmare förutsättningarna för att kunna ratificera protokoll 12 inom mandatperioden. Vi menar att om ratificerar protokoll 12 kan även vara med och påverka rättsutvecklingen och praxis på ett för oss själva positivt sätt. Står vi utanför, har vi inte denna möjlighet. Åtgärd 5: Regeringen avser inte att ratificera om migrerande arbetares rättigheter. menar att ska ratificera den konvention som finns om migrantarbetares och deras familjers rättigheter. De regler vi har täcker inte det skydd som denna grupp är i behov av. Denna konvention antogs enhälligt av och trädde i kraft . Konventionen förpliktigar de länder som ratificerat den att garantera att grundläggande mänskliga rättigheter upprätthålls också för de människor som lever tillfälligt i landet. Avsikten med konventionen är att grundläggande rättigheter ska regleras för dem som arbetar i ett annat land än sitt eget, oavsett om dessa har giltiga dokument eller ej. Vissa undantag görs dock för bland annat flyktingar och statslösa, som skyddas av andra konventioner. Konventionen syftar till att motarbeta och eliminera exploatering av alla typer av migrantarbetare och deras familjemedlemmar, i synnerhet illegal handel och olaglig anställning av dessa arbetare. Regeringen anför som anledning till att man väljer att inte underteckna denna att migrantarbetares rättigheter täcks av de centrala om mänskliga rättigheter och av konventioner. Regeringen hänvisar också till att det i en rapport från den globala kommissionen om internationell migration (GCIM) anges att eftersom enbart 30 stater har ratificerat konventionen och ett flertal stater dessutom angett att de inte tänker göra detta behövs andra metoder för att skydda rättigheterna för migrerande arbetare. Vi menar dock att det faktum att enbart ett fåtal stater ratificerat konventionen inte kan utgöra ett skäl för regeringen att inte heller göra det, utan innebär tvärtom att det borde utgöra ett incitament för att ratificera. Villkoren för migrantarbetare var än i världen de befinner sig är alltför ofta usla, med minimala löner och hårda arbetsvillkor, och alla ansatser som görs för att stärka migrantarbetarnas ställning borde därför den ställa sig bakom. 4.3Diskriminering, rasism och homofobi Regeringen skriver: Enligt regeringens mening skall skyddet mot diskriminering i princip vara lika för de olika diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. ifrågasätter den oklara skrivningen i princip. Skyddet mot diskriminering ska helt enkelt vara lika oavsett diskrimineringsgrund. Åtgärd 11: Insatser mot diskriminering i statliga myndigheter och statligt ägda företag. Regeringen avser att 2006 ge i uppdrag till vissa statliga myndigheter att upprätta antidiskrimineringsstrategier. ställer sig undrande till vad dessa antidiskrimineringsstrategier är och hur dessa förhåller sig till de uppdrag som redan tidigare lämnats i regleringsbrev om att upprätta mångfaldsplaner. En uppföljning som gjordes visade att inte alla myndigheter upprättat sådana. Vi menar att regeringen mer utförligt borde förklara innebörden av dessa strategier och hur de eventuellt ska samverka med mångfaldsplanerna. Åtgärd 12: Regeringen avser att besluta en förordning som innebär att vissa större statliga myndigheter skall införa antidiskrimineringsvillkor i sina upphandlingar. vill i sammanhanget förtydliga åtgärd 12. Enligt överenskommelsen mellan regeringen, och , gäller detta de 20 största statliga myndigheterna samt ytterligare 10. 4.3.2Särskilt om diskriminering på grund av kön Detta stycke borde vara bredare och även handla om lönehandlingsplanen och de olika åtgärder som finns i denna. I detta sammanhang bör även den strukturella diskriminering som försiggår på exempelvis och arbetsförmedlingen när det gäller kvinnor och mäns olika tillgång till rehabilitering beaktas. Detta påverkar i ett senare skede även kvinnors pensioner. Även tillsättandet av utredningen om könsförnedrande reklam bör nämnas och senare följas upp. Åtgärd 17: Särskilt om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Det är lovvärt att regeringen tar initiativ till att utvärdera informationssatsningar riktade till grupper som är särskilt utsatta för diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. vill i detta sammanhang gå ytterligare ett steg och menar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, DO, borde få ytterligare ett uppdrag att även ta fram material för och informera yrkesgrupper som kan hamna i en situation där de riskerar att diskriminera. Detta gäller för dem som arbetar inom verksamheter som är reglerade i lag, exempelvis hälso- och sjukvård, försäkringskassorna, arbetsförmedlingarna, a-kassor m.fl. 4.3.3Särskilt om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning Åtgärd 18: Regeringen avser att överväga behovet av att använda diskrimineringstester inom fler samhällsområden, baserat på de slutsatser som kommer att presenteras i en undersökning inom arbetsmarknaden. anser att det i arbetet med att ta fram metoder och indikatorer kring diskrimineringstester är viktigt med ett samarbete mellan DO och för att tillvarata de praktiska erfarenheter DO har, och att även antidiskrimineringsbyråernas kompetens tas till vara. 4.3.4Särskilt om diskriminering på grund av sexuell läggning samt övriga frågor om lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning Åtgärd 20: Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag som innebär ett samlat grepp om frågor som rör lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning. Arbetsgruppen skall även få i uppgift att överväga hur förekomst och omfattning av diskriminering på grund av sexuell läggning skall kunna mätas och om möjligt lämna förslag till indikatorer inom olika områden i samhället. anser att det i åtgärdsrutan är otydligt huruvida transpersoner ingår. Diskriminering av transpersoner handlar emellertid inte alltid om sexuell läggning utan om könsuttryck. Detta bör förtydligas. Detta viktiga arbete bör inte ledas av blott en interdepartemental arbetsgrupp utan vara föremål för en mer ordentlig och genomgripande utredning. Det är nu mycket länge sedan frågor om HBT-personers ställning utreddes på ett samlat sätt och det är nu dags att gå vidare och identifiera problem i hela samhällslivet ur ett HBT-perspektiv. Genom en utredning som knyter till sig olika referensgrupper, vinner man en förbättrad kommunikation med ideella organisationer och företrädare för HBT-personer och erhåller även förbättrad kunskap och förståelse för HBT-personers livssituation. Det är tveksamt om en sådan arbetsgrupp kan få samma legitimitet och framför allt kan få samma stöd och uppmärksamhet som en dylik utredning kan få. Vi önskar också att det tydliggörs var det politiska ansvaret ligger inom och därför är det bra att detta nu ses över. 4.3.5Särskilt om diskriminering på grund av funktionshinder samt övriga frågor om funktionshindrades rättigheter Åtgärd 23: Regeringen har inrättat en ny myndighet med uppdrag att samordna handikappolitiken. Myndigheten påbörjade sitt arbete . () får en mer fristående och granskande roll. När nu denna nya myndighet (Handisam) tillkommit är det viktigt att dels belysa samtliga aktörers ansvar, dels belysa hur de ska samverka med varandra. Tillgänglighetsfrågorna bör belysas ytterligare och det är av stor vikt att regeringen har en strategi för hur den i alla utredningar och i allt författningsarbete har ett konsekvent förhållningssätt relaterat till diskriminering på grund av funktionshinder. I exempelvis betänkande skrivs inget om funktionshindrade eller ens handikappade, utan endast om personer med tillgänglighetshinder på grund av handikapp (exempelvis blinda eller rullstolsbundna). Det är således viktigt med ett helhetsgrepp inom hela . En grupp bland de funktionshindrade vars stora tillgänglighetsproblem är osynligt dels i samhället i stort, dels i lagstiftningen är de elöverkänsliga. Det finns ett behov av elsanerade bostäder och arbetsplatser. Tillgången till offentliga vårdinrättningar som är elsanerade är dessutom akut. Vi menar att denna grupp behöver ett bättre juridiskt skydd och stärkt ställning för att kunna leva på ett fullvärdigt sätt. Därför bör även denna grupp ingå i arbetet om diskriminering på grund av funktionshinder och deras rättigheter. Åtgärd 25: Regeringen har underlättat etablerandet av ett centrum mot rasism för att förstärka och komplettera samhällets insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Verksamheten inom utvärderas av . kommer att presentera en analys av tillståndet och utvecklingen av rasism och främlingsfientlighet 2007. Mot bakgrund av utvärdering och analys kommer regeringen att överväga lämpliga åtgärder. vill i detta sammanhang rikta uppmärksamheten på det som även Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, HomO, efterfrågat, nämligen att också ska redovisa sitt arbete med alla diskrimineringsgrunderna. Åtgärd 26: Forum för levande historia utvecklar arbetet mot antisemitism, islamofobi och homofobi och genomför fördjupningsstudier om dessa frågor. Forum för levande historia bör också få ett uppdrag rörande arbete mot antiziganism och att arbeta för att belysa även till exempel romernas historia. Därtill kommer att även de andra diskrimineringsgrunderna bör belysas i relevanta delar. Exempelvis utsattes även funktionshindrade för enorma övergrepp av nazisterna. Åtgärd 28: (Brå) har fått i uppdrag att redovisa statistik över hatbrotten. I denna statistik skall, förutom de uppgifter som Säkerhetspolisen () har redovisat, även ingå statistik över brott med islamofobiska inslag. vill uppmärksamma att (Brå) i regleringsbrevet för har fått ett uppdrag att utveckla tekniken för statistiken. Detta borde ha redovisats i texten. Regeringen bör överväga att förändra uppdrag till att även avse mer konkret hjälp till barn på samma sätt som övriga ombudsmän har inom sina tillsynsområden. Detta stämmer överens med texten i kartläggningsdelen. anser att FN:s konvention om barnets rättigheter ska införlivas i svensk lagstiftning. Åtgärd 33: skall fortsätta sitt samarbete med det kommunala partnerskapet och med landstingens nätverk för . I åtgärdsförslaget skriver man att skall fortsätta samarbetet . Detta är för svagt och visionslöst. önskar att skrivningen hade varit starkare, tydligare och med en klar vision för framtiden. Det vore bättre om samarbetet syftade till att vidareutvecklas och att det nödvändiga arbetet med införlivandet av i kommuner och landsting intensifieras. 4.5Nationella minoriteter och urfolk Åtgärd 36: Utvidgning av det finska respektive samiska förvaltningsområdet. överlämnade en särskild utredare till regeringen ett delbetänkande med förslag rörande en utvidgning av det språkliga förvaltningsområdet för finska. Delbetänkandet har remissbehandlats. Samma utredare överlämnade ett slutbetänkande med förslag avseende bland annat det språkliga förvaltningsområdet för samiska. Efter remissbehandling av slutbetänkandet avser regeringen att återkomma till om förslagen i de båda betänkandena. anser att det borde övervägas om inte andra förvaltningsområden också skulle kunna införas, exempelvis i och som har en stor finsk population. Åtgärd 41: Regeringens ambition är att skall ratificera konvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder så snart det låter sig göras. Det är nu konvention 169 trädde i kraft. Såväl som , båda länder med ursprungsfolk, har anslutit sig till konventionen. I tillsattes 1997 en särskilt utredare i frågan, som i sitt betänkande menade att då uppfyllde konventionens krav i de flesta avseenden och även bedömde vilka åtgärder som måste vidtas och vilka regler som måste ändras för att skulle nå upp till kraven. Utredaren bedömde, såsom anges i skrivelsen, att denna process skulle ta . har förflutit med råge. Frågan har dessutom därefter varit föremål för ytterligare utredande. Vi menar att det inte finns någon anledning att vänta ytterligare. I stället för att i vaga ordalag och av oklara skäl skjuta frågan borde regeringen ratificera konvention 169. Som ett land som värnar minoriteter och ursprungsfolk är det närmast genant att ännu inte ratificerat den konvention som har stor betydelse för vårt eget ursprungsfolk, samerna.