mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — Men Socialdemokraterna säger sig vara stolta om än inte nöjda över vad de har åstadkommit. pågår också en avfolkning av stora delar av landet. Vad kunde statsmakterna ha gjort åt det? Ett par exempel: har gått miste om av anslagna EU-medel till lantbruk och glesbygd. Den genomförda skatteväxlingen på bl.a. diesel och bensin på snart har sin udd riktad mot glesbygd och lantbruk. Socialdemokraternas familjepolitik trampar på i samma gamla banor. I sann socialistisk anda styr regeringen föräldrarna. Deras egna önskemål om barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, som den drivit fram allt större barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Den familjepolitik som föreslår främjar valfrihet och rättvisa för småbarnsfamiljerna och ger föräldrarna möjlighet till mer tid för barnen. satte Socialdemokraterna som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås var vällovligt (se avsnitt 6.3.4). Målet nåddes emellertid inte, och inte tycks det finnas något recept på hur man ska vända en trend som går i motsatt riktning. Problemet är att Socialdemokraterna inte på något sätt preciserat hur man ska åstadkomma en varaktig förbättring. Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Det som krävs är en målmedveten politik som gynnar arbete framför bidrag. De svenska låginkomsttagarna, som tillhör de högst beskattade i världen, måste få sänkt skatt! Det skulle radikalt minska bidragsberoendet. När konjunkturen försämras riskerar det att främst drabba svaga grupper i samhället. Inte minst från denna utgångspunkt är det allvarligt att Socialdemokraterna inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, att barnen inte får en trygg och bra skola, att rättssamhället förfaller och att företag, kapital och kunskap flyr landet. En välfärd som förlitar sig på världens högsta skattesatser blir i grunden otrygg när den baseras på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. Ett ytterligare exempel på fortsatt handlingsförlamning är att Socialdemokraterna ännu inte har kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Både efterfrågan och tillgång finns och statsfinansiellt skulle det kosta ytterst lite att göra svarta jobb vita. Det sista är viktigt eftersom alltfler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. 7.1Världstillväxten håller i sig men stagnerar kom i många delar av världen att bli ett annus horribilis. Svälten och inbördeskriget härjade och plågar ännu i . Kriget och oroligheterna tycks aldrig ta slut i . svepte med sig såväl många människoliv som den inkomstkälla turismen innebär för de drabbade länderna i alltmedan orkaner för året med kvinnonamn som och drog fram över Karibiska öarna och med förödande kraft mot . Allt detta har bidragit till att både råoljepriser och priserna på raffinerade produkter rakat i höjden på ett sätt som varken () eller andra erkända prognosmakare trodde var möjligt. har det ändå hänt råoljepriserna har i svåra stunder överträffat den ena barriären efter den andra och prissatts per fat på världsmarknaden. Den dystra bakgrunden har dessvärre fortsatt med oron kring kärnanrikningsanläggningar och nya oljeprisrekord. Ändå mår världsekonomin till synes bra. Tillväxten i världen beräknades till , och världshandelsvolymen växte . Optimismen är också god, såväl IMF som räknar med att tillväxten fortsätter i utstakad riktning. IMF räknar och 4,7 procents tillväxt , och det är betydligt mer optimistiskt än vid höstens prognosuppdatering. Världstillväxten leds numera av med grannländer i , men även liksom länderna i och forna (OSS) visar tilltagande ekonomisk aktivitet. Det rör glädjande nog också , liksom , vars oljeinkomster förstås skjutit i höjden till följd av den rådande prisuppgången på olja. Oljepriset till trots så räknar inte IMF med någon prisexplosion därtill håller globaliseringens krafter tillbaka utvecklingen. De globala konsumentpriserna väntas stiga med , vilket delvis också förklarar den goda realekonomiska utvecklingen i många länder. Tabell 7.1 BNP-utveckling i världen 20052007 -0,3 -0,3 -0,5 -0,4 -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 Källa: IMF World Economic Outlook, . 7.1.1Växande obalanser gentemot måste korrigeras Trots den goda tillväxten varnar IMF för att det finns faror lurande bakom hörnet. Det handlar främst om de globala obalanser i produktion och efterfrågan som finns mellan länder och som kan få stora implikationer på växelkurser och handelsutbyten. Den enskilt största av dessa obalanser är den mellan och omvärlden. utgör den största ekonomin i världen, och det gör den automatiskt till en magnet för kapital och export. Men landet lever , enligt IMF. Genom alltjämt växande handels- och bytesbalansunderskott växer den amerikanska ekonomins skuldsättning gentemot omvärlden. Till viss del är detta en effekt av oljeprisuppgången. Den amerikanska ekonomin står för ungefär en fjärdedel av världens energikonsumtion och är därmed den ojämförligt största oljekonsumenten. Försämringen i handelsbalansen är därför till största del prisdriven och beror inte på att handelsvolymerna på något avgörande sätt försämrats till nackdel. IMF konstaterar också att nettoposition mot omvärlden inte har utvecklats fullt så illa som man kan tro av de stora underskotten. Tvärtom så har amerikanska tillgångar i omvärlden stigit snabbare än omvärldens tillgångar i . Det beror i sin tur på en mer modest börsutveckling i än i andra länder. IMF varnar dock för att med lättja se på den obalans som finns mellan vad ekonomi producerar och hur mycket den å andra sidan konsumerar. Visserligen finns ingen akut oförmåga att finansiera dessa underskott . Men när obalansen ofrånkomligen ska rättas till innebär det att länder med stora överskott mot , framför allt , och andra asiatiska ekonomier, kommer att se en stärkt valutakurs gentemot USA-dollarn. För att inte justeringen ska ske under tumultartade former kräver det att investerare i dessa länder vill behålla sina amerikanska tillgångar, trots att de riskerar att förlora pengar på dollarfallet. Är de villiga att ta den förlusten kan obalansen rättas till utan större åthävor för världsekonomin. Men om utlänningar snabbt väljer att fly amerikanska tillgångar riskeras i stället en betydligt större negativ effekt på världsekonomin, med en snabb avkylning som sprider sig även till länder som i utgångsläget har en balanserad position i handeln med . 7.1.2Nya hot från pandemi och snabb ränteuppgång IMF ser två nya hot för världsekonomin jämfört med den tidigare prognosen. Det första är associerat till spridningen av fågelinfluensa, och risken för att det virus som orsakar influensan muterar så att det kan spridas mellan människor. Effekterna av ett sådant scenario är extremt svåra att bedöma, där ett i värsta fall-scenario ger betydande återverkningar på samtliga drabbade länder. IMF går inte in på mer detaljer i sin prognos, utan nöjer sig med att understryka vikten av att berörda beslutsfattare vidtar åtgärder för att tillgodose att sjukvården kan hantera en ökad belastning, såväl inom det egna landet som i länder med behov av ekonomiskt understöd. IMF påtalar också behovet av handlingsplaner såväl inom samhällsviktiga funktioner som inom företag och andra institutioner där personalen riskerar att drabbas. IMF lyfter också fram effekterna av att de finansiella förhållandena håller på att stramas åt på många håll. Det tidiga har sett den mest expansiva penningpolitiken på många håll i världen, och övergången till mer normala förhållanden kan bli smärtsam. IMF ser ännu inga betydande hinder för att en anpassning till ett högre ränteläge också förväntas av marknadsaktörer, men understryker vikten av att framför allt hushållen ställer in sig på att tiden med extremt låga räntor är över. Detta är av stor betydelse i framför allt länder där fastighetsmarknaden kraftigt bidragit till att stärka hushållens köpkraft och pekar på exemplet vars ekonomi upplevt en inbromsning i hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar till följd av högre räntor. 7.1.3Reformer och ledarskap krävs för att undvika nya kriser Trots höga tillväxtsiffror är IMF:s huvudbudskap till de politiska beslutsfattarna alltjämt strävt. IMF manar de ansvariga politikerna att utnyttja uppgången i konjunkturen för att åtgärda mer tillväxthämmande strukturella svagheter och rådande budget- och/eller bytesbalansunderskott. Det handlar, enligt IMF, om att rusta sig för de chocker som obevekligen kommer och att möta mer förutsägbara utmaningar. För att minska den globala obalansen vore det önskvärt att länder med stora handels- och bytesbalansöverskott tillät appreciering av uppenbart undervärderad valuta. Så har i begränsat mått skett genom genomförda valutareform. Pekpinnarna vad gäller stora budgetunderskott riktas i första hand mot , där man menar att åtgärder måste till för att minska den offentliga belåningen och stimulera hushållen till att spara. IMF menar att ju tidigare kan rätta till sitt låga inhemska sparande, desto mindre plågsam kommer anpassningen av handels- och bytesobalansen mot resterande världen att bli. Även bär där ett ansvar att fortsätta skriva upp värdet på sin valuta så att överskottet i handeln mot minskar till mer hanterbara storheter. IMF pekar på att även andra länder bär på obalanser i sina ekonomier, även om det då rör sig om interna obalanser snarare än externa. Det gäller inte minst och länder i , vars budgetar går med underskott och statsskulderna därigenom vuxit . Behovet är stort att genomföra pensionsreformer som kan trygga ett sparande till de framtida generationer som annars riskerar att få betala dyrt för att regeringen avhänt sig vapnen för att möta framtida chocker genom att ställa ut lån på deras bekostnad. Även när det gäller världshandeln vill IMF se åtgärder för att globaliseringens effekter ska komma fler till del. Det gäller också att genomföra den s.k. Doha-rundan i världshandelssamtalen med ett så ambitiöst mål som möjligt. Även om vissa framsteg har gjorts i de inledande samtalen, skiljer fortfarande alltför mycket i olika länders positioner för att tidsplanen för förhandlingar ska vara realistisk. IMF menar att en uppgörelse som innebär mindre ambitiösa förändringar eller en försening kommer att ha stora återverkningar på världshandeln och därmed på tillväxten. 7.2Sverige rider på världskonjunkturen Vad gäller så konstaterar många prognosmakare, inklusive regeringen, att den snabba uppgången i världskonjunkturen spridit sig även hit. De goda tiderna driver på vår exportindustri, vars stigande vinster eldar på intäkterna i statsbudgeten och därmed också vad som kan lämnas tillbaka till hushållen i form av skattesänkningar, sysselsättningsåtgärder eller andra offentliga utgifter. Prognosmakarna är dock tämligen eniga om att det senaste årets starka konjunkturuppgång inte kommer att sträcka sig så långt bortom valdagen . Tvärtom spår de flesta prognosinstituten inklusive regeringen att tillväxten viker ned kraftigt . chefekonom beskriver i sin konjunkturprognos som presenterades veckan före vårpropositionen som en dopingekonomi som pumpas upp av konjunkturellt starka skatteintäkter. Han varnar för att regeringen överskattar tillväxten såväl som för nästa. Det beror i sin tur på en avstannade världshandel, högre räntor och att arbetsmarknaden inte väntas få något bestående lyft till följd av att de åtgärder som vidtas i huvudsak är temporära. Hushållen är därtill förutseende, och trots en stark realinkomstökning så väljer man att spara en ansenlig del av förbättringen till sämre tider. Även andra konjunkturprognosmakare lämnar en blandad bild av utvecklingen. () är förvisso optimistiskt om såväl tillväxten som arbetsmarknaden, men prognosen bygger på att reporäntan kan hållas på samma låga nivå som . Uttalanden från tyder dock på att fler räntehöjningar kommer , ja kanske så tidigt som vid nästa möte . Tabell 7.2 Några av regeringens nyckeltal i jämförelse med andra bedömare *** Årsgenomsnitt ** Mdkr eller procent av BNP. * Prognoserna baserar sig på SCB:s nya arbetskraftsundersökning. pekar på att det är den expansiva finanspolitiken som kortsiktigt bidrar till att lyfta den svenska ekonomin, inte minst för att den riktar in sig på sysselsättningsskapande åtgärder. Men åtgärderna har ingen långsiktig effekt på ekonomin för att åstadkomma detta krävs strukturreformer, och inte minst en skattereform står högt på önskelistan enligt bankens chefekonom . Fromlet menar också att risken för en sämre global utveckling inte får negligeras. I en känslighetsanalys där ekonomi går in i en recession skulle den svenska ekonomins tillväxt kunna bli så låg som . Kollegorna på är inte fullt så alarmistiska, utan anser att konjunkturen i står på solid grund. De anser dock att det är främst den expansiva finans- och penningpolitiken som underbygger uppsvinget i , och deras prognos bygger på att höjer räntan försiktigt . chefekonom menar att regeringen kommer att sjösätta ytterligare stimulanser i samband med valmanifestet, men tror att statsfinanserna kommer att klara de nya utgifterna till följd av de så konjunkturstarka skatteintäkterna. chefekonom ser också ett starkt lyft för den svenska ekonomin, men menar att den expansiva finanspolitiken får att agera mer kraftfullt för att tidigt stämma i bäcken mot eventuellt kommande inflationstryck. kommer räntan att ha fördubblats till , vilket i sin tur kommer att göra kronan starkare och därmed också bidrar till att bromsa konjunkturutvecklingen. När det gäller sysselsättningen och arbetslösheten råder det delade meningar om utväxlingen av regeringens politik. Såväl regeringen själv som statliga tror på relativt starka effekter av politiken på den öppna arbetslösheten, medan exempelvis ser betydande svårigheter att pressa tillbaka arbetslösheten till följd av ett ökat arbetsutbud. Visserligen tror de att det tillkommer 65000 jobb , men detta balanseras av att 25000 personer som inte sökt jobb återvänder till arbetsmarknaden. Effekterna av åtgärdsprogrammen bedöms av de flesta som kortsiktiga i att skapa sysselsättning, och därtill skapar de undanträngning av jobb som skulle ha tillskapats även utan en åtgärd. Till och med LO-ekonomerna bedömer att arbetslösheten med nuvarande politik kommer att stiga igen så snart valåret passerat. Deras prognos är att arbetslösheten stiger till igen från att temporärt ha varit nere på under valåret. Även bedömer att arbetslösheten kommer att stiga igen . De totala investeringarna föll för att 2004 vända uppåt igen och nå hyggliga . En viktig förklaring är det av lågräntepolitiken kraftigt stimulerade bostadsbyggandet som steg med en ökningstakt som väntas dämpas måttligt till fortfarande höga under innevarande år. De totala investeringarna spås öka . Räknar man bort bostäder är näringslivets investeringar mer bekymmersamma. Efter kraftiga minskningar i framför allt industrin och även 2003 har dessa ökat ordentligt eller enligt budgetens prognos. väntas de bromsa in igen till och vara tillbaka på måttliga . KI har länge visat tilltro till att bruttoinvesteringarna kommer att hålla god fart framöver och spår att fjolårets uppgång håller i sig även under större delen av 2006. Högt kapacitetsutnyttjande, låga räntor och goda vinster talar för att en ny investeringsvåg även bortsett från det ökade byggandet borde vara möjlig men än så länge är investeringsplanerna försiktiga. En ihållande kraftig investeringsökning i näringslivet i stil med den KI förutspått skulle vara ett tecken på att misstron mot som investeringsland minskat. tvivlar dock på att en vändning redan har inträffat och bibehåller en försiktigt pessimistisk syn på möjligheterna för att under nuvarande regelverk locka till sig investerare från andra länder. 7.3.1Svensk ekonomi påfrestningarna ökar i det fördolda Den socialdemokratiska regeringen målar upp en ljus bild av den svenska ekonomin. Tack vare en god internationell konjunktur, en exportledd tillväxt, stora överskott i kommunerna och tillfälliga stora skatteintäkter är vår offentliga ekonomi bland de bästa i . Men både och varnar för att vänsterkartellens bristande budgetdisciplin kan stå dyrt. IMF konstaterar i sitt senaste Selected Issues paper om att den nya budgetordningen har fungerat väl för att strama upp ekonomin men att det nu börjar synas tecken på att systemet utsätts för växande påfrestningar. Statsbudgeten har i rad uppvisat ett underskott, och utgiftstaket har förvandlats till en chimär då utgifter i stället har flyttats till budgetens intäktssida. Detta som budgeteringsmarginalen har blivit allt mindre. framför samma kritik och menar att vänsterkartellens politik inte är långsiktigt hållbar eftersom den inte förbereder för de påfrestningar som välfärdssystemen kommer att utsättas för när befolkningen blir allt äldre. Den socialdemokratiska regeringen har väntat alltför länge med att uppnå målet om 2 procents överskott i de offentliga finanserna och uttrycker oro för att det inte längre räcker med att nå 2-procentsmålet. För att konsolidera ekonomin och inte skjuta över en alltför stor börda på framtida generationer bör regeringen överväga om överskottsmålet inte snarare bör sättas till . har Socialdemokraterna genomfört kostnadsdrivande reformer som har minskat det finansiella sparandet av BNP . Detta motsvarar den konsolidering av ekonomin som genomfördes . Flera ofinansierade reformer har genomförts bl.a. för att återställa, men även höja, nivåerna i bidragssystemen. Och även om regeringen har vidtagit åtgärder för att minska marginaleffekterna samt avskaffat arvs- och gåvoskatten i enlighet med , får dessa reformer kritik eftersom inte heller de har finansierats. Både IMF och konstaterar att det behövs en förbättrad budgetdisciplin och nya ekonomiska målsättningar ifall ska klara framtidens utmaningar. behöver antalet arbetade timmar öka och strukturella reformer genomföras för att förbättra servicen och produktiviteten i den offentliga sektorn. Den kraftiga uppgången av oljepriset och den förhållandevis svaga utvecklingen i eurozonen har (ännu) inte brutit nacken av en på det hela taget fortsatt god världskonjunktur. delar IMF:s syn att den goda tillväxttakten skör som den ändå kan visa sig vara bör utnyttjas för att genom strukturella reformer och ett högre finansiellt sparande göra ekonomin bättre för chocker som kan komma och för den demografiska utveckling som vi har framför oss. 7.3.2Alltför få arbetar alltför lite Den höga öppna och dolda arbetslösheten och det alltjämt växande utanförskapet mitt i en högkonjunktur med hygglig tillväxt är stora problem i sig men också det tydligaste symtomet på att ekonomin inte fungerar väl. Den socialdemokratiska regeringen möter problemen med kraftiga men tillfälliga stimulansåtgärder. På så sätt kan den öppna arbetslösheten tvingas ned med kanske en eller annan procentenhet. Men man löser inte några långsiktiga problem den vägen. För som vänsterkartellen satsar på arbetsmarknadspolitiska åtgärder och sysselsättning i offentlig sektor pågår en utflyttning och en utslagning av jobb inom det privata näringslivet utan vilken välfärden inte kan finansieras. har en jämförelsevis hög sysselsättningsgrad, trots det arbetar vi mindre än de flesta inom . Ifall vi ska kunna behålla en god och välfungerande vård, skola och omsorg behöver vi vidta åtgärder för att försörjningsbalansen ska rubbas så lite som möjligt. Antalet arbetade timmar påverkas negativt av höga marginalskatter samt av bristerna inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. har tillsammans med de andra partierna inom föreslagit betydande skattesänkningar för människor i låga och vanliga inkomstlägen. Dessutom presenterar vi i denna motion ett förslag om att den s.k. brytpunkten för statlig inkomstskatt ska flyttas upp så att tjänstemän och akademiker får behålla mer av sin lön. Dessa reformer tjänar till att öka arbetsutbudet och ligger väl i linje med de rekommendationer fått från . De bidrar tillsammans med förbättrade möjligheter till rehabilitering och arbetsmarknadspolitisk matchning till att förbättra möjligheterna att öka antalet arbetade timmar för att klara välfärden för framtida generationer. I likhet med anser vi också att friåret bör avskaffas och att reformer behövs för att dels hjälpa unga in på arbetsmarknaden, dels uppmuntra seniorer att stanna kvar längre i arbetslivet på hel- eller deltid. 7.3.3Sjukskrivningstalen fortfarande alarmerande höga Sjukskrivningstalen har sjunkit men är fortfarande på en skrämmande nivå och är en farlig gökunge i statens budget. Ett skäl till att långtidssjukskrivningarna minskat är att alltfler fått sjuk- och aktivitetsersättningar beviljade, dvs. det har blivit förtidspensionerade. Enligt måste nu regeringen sätta som sin främsta prioritet att få ned sjukskrivningstalen. satsar i vårt budgetförslag därför stort på rehabilitering av långtidssjukskrivna. Vi har också uppmärksammat att det förekommer ett icke oväsentligt missbruk av sjukförsäkringen ett missbruk som måste beivras genom kontroll men också genom upplysning och förstärkning av den allmänna värdegrunden. 7.3.4Dålig tillgänglighet i vården konstaterar att den svenska vården håller hög kvalitet men att det finns brister i tillgängligheten. Alltför många hänvisas till sjukhusvård på grund av bristen på allmänläkare och begränsade öppethållanden på vårdcentralerna. Det finns betydande skillnader i vårdens kvalitet och effektivitet mellan olika delar av landet. Viktiga förbättringar kan enligt göras genom att öka mångfalden inom vården samt genom ett förbättrat samarbete mellan kommuner och landsting. 7.3.5Sverige tappar mark som investeringsland För att nå framgång måste åter bli ett attraktivt investeringsland. Här har vi tappat mark inte minst . Investeringarna ligger år på en lägre nivå som andel av BNP än genomsnittet för EU-15. Att exportframgångarna är stora ska vi alla glädjas åt medan de varar. Men svenskt näringsliv tar inte hem exportinkomsterna och investerar dem i i önskvärd utsträckning. De investerar mer i utlandet än utländska företag investerar i . Statistik från tyder på att tappar mark som investeringsland. Mot detta ska ställas KI:s prognos om kraftigt ökade investeringar i näringslivet . hoppas att det inte är fråga om en allvarlig prognosmiss, men skulle känna större säkerhet om något gjordes för att öka förtroendet för som investeringsland. Det kunde exempelvis göras genom att avveckla förmögenhetsskatten och på så sätt öppna för att en stor del av de som svenskar placerat i utlandet kan tas hem och bl.a. fungera som riskkapital i nya satsningar. För att förbättra investeringsklimatet bör förmögenhetsskatten avvecklas helt under nästa mandatperiod. Att exporttillväxten varit god kan till dels tillskrivas svensk industri och svenska industriarbetares skicklighet och höga produktivitet. Men det handlar också om en svagt värderad, enligt många undervärderad, krona och successivt försämrade utbytesförhållanden (terms of trade). Våra exportvaror blir relativt billigare i förhållande till importvarorna, vilket i praktiken översätts i press nedåt på våra reallöner. Hushållens skulder som andel av den disponibla inkomsten ökar i snabb takt. Upplåningen börjar närma sig den nivå som rådde , vilket vi tycker är oroväckande. Ränteläget är fortfarande väldigt lågt, varför många tycker sig klara både räntor och amorteringar på hus och bostadsrätter. Priserna i attraktiva lägen har stigit till nya rekordnivåer. Räntekostnaderna som andel av disponibel inkomst är visserligen avsevärt lägre än . Men räntan kommer att stiga, uppvärmnings- och underhållskostnaderna likaså.