mot · GT02Bo18 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål avseende minskad energianvändning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om solvärme. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att användningen av fossila bränslen i bebyggelsesektorn skall vara avvecklad till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga myndigheters energianvändning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig upphandling inom bästa kvartilen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig teknikupphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en elmarknadsreform som ger effektprissättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdrag som regeringen bör formulera i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på individuell mätning av varmvatten och elanvändning i flerfamiljshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppgift om faktisk energiförbrukning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på individuell mätning av värme i flerfamiljshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information om energikostnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljödifferentierad fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot direktverkande elvärme i nya hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot effektdrivande elvärme i nya hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftigt skärpta energinormer för nya hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övriga värmekällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industri och verkstäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energideklarationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energideklaration vid ombyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energirådgivning. instämmer till stora delar i propositionens grundhållning, syfte och krav. Men vi anser att grundhållningen bör skärpas och förtydligas. Vi anser vidare att de åtgärder som föreslås är i och för sig bra, men att de är otillräckliga. Effektivisering nödvändig men otillräcklig Energieffektivisering är, som Socialdemokraterna, skriver, nödvändigt för att nå ett uthålligt samhälle. Men som (SOU 2001:2) var inne på, är detta otillräckligt. Det behövs etappmål i form av maximigränser i absoluta tal för resursuttag eller utsläpp. Målet är att minska miljöbelastningen. är energianvändning i sig ett alltför trubbigt mått på miljöbelastningen. Det viktiga är hur energin framställs. All energiframställning med den teknik som tillämpas belastar miljön på ett mer eller mindre omfattande sätt. Inom den förutsebara framtiden är en minskning av energianvändningen därför nödvändig. Dessutom riskerar effektiviseringsvinster att ätas upp av ökad konsumtion i någon mening. Det kan gälla t.ex. ökad uppvärmd yta per person, ökad inomhustemperatur , minskad inomhustemperatur , ökad användning av eldrivna apparater, mer slösande apparater som är ständigt på i s.k. stand-by-läge, med mera. Mål avseende minskad energianvändning Effektiviseringsmål skall av ovannämnda skäl kompletteras med mål avseende minskad energianvändning. Uppvärmning och boende är den sektor där det är samhällsekonomiskt billigast att minska utsläppen och miljöbelastningen. Därför är det särskilt motiverat med konkreta mål för den sektorn. anser att konkreta mål skall tas fram för en minskning av energiförbrukningen. bör energiförbrukningen inom boendesektorn minska med , och i förhållande till användningen 1995. instämmer i stora delar av propositionens resonemang om att energi från olika energibärare har olika miljöbelastningar och därför skall behandlas annorlunda t.ex. vid uppföljningen. Vi anser dock att solvärme bör ha en faktor på noll. Fossila bränslen i bebyggelse anser att det är viktigt att bryter oljeberoendet. Som utredningen om hållbar konsumtion konstaterat är detta svårare i vissa sektorer än andra. Det är lättare att minska användningen av fossila bränslen i bebyggelsesektorn. Vi anser att regeringen skall ha som mål att användningen av fossila bränslen i bebyggelsesektorn skall vara avvecklad till 2020. instämmer i propositionens bedömning att staten bör gå före. Statliga myndigheter och fastighetsbolags fastighetsbestånd bör minska sin energianvändning med och i förhållande till användningen 1995. Användningen av fossila energikällor och el för uppvärmningsändamål bör avvecklas till 2020. Detta bör regeringen tydligt skriva in i myndigheternas regleringsbrev och bolagens ägardirektiv, med krav på återrapportering av energianvändningen. Regeringen bör verka för ett könsneutralt språkbruk också på byggområdet och ändra namnet på Samverkansforum för statliga byggherrar till något könsneutralt, t.ex. Samverkansforum för statliga byggentreprenörer. Statens funktion som en brygga mellan front och bred implementering av ny teknik är som propositionen konstaterar viktig. Utredningen om hållbar konsumtion (SO2005:51) har föreslagit att stat, landsting och kommun skall köpa den bästa fjärdedelen kvartilen av produktsortimentet avseende miljöegenskaper. Miljövårdsberedningen har föreslagit att staten enbart skall köpa varor vars miljöprestanda i ett livscykelperspektiv motsvarar bästa kvartilen av marknadens utbud. Delegationen för ekologisk upphandling skapade ett verktyg som kan hantera kravet om översta kvartilen och förvaltas av . Det finns därför ingen anledning att förhala tillämpningen av offentlig upphandling genom den utredning som Socialdemokraterna, föreslår. Däremot finns det anledning att stödja etablerade miljömärkningssystem där sådana finns. föreslår därför att staten nu ger i uppdrag åt relevanta myndigheter och statliga bolag att köpa in varor som hör till den bästa kvartilen eller motsvarar kraven från vedertagna miljömärkningssystem. Detta bör regeringen formulera via ägardirektiv eller regleringsbrev. Som ett stöd till upphandlare på andra nivåer och hushållen bör uppgifter om produkters energianvändning i ett livscykelperspektiv tillhandahållas på ett lättillgängligt sätt. Detta kan vara en lämplig uppgift för t.ex. . Utöver bryggfunktionen som nämnts ovan kan den offentliga upphandlingen stimulera en teknik- och produktutveckling. Så har t.ex. skett vid utvecklingen av däck fria från cancerframkallande HA-oljor. anser att staten i högre utsträckning bör använda sin upphandling för att stimulera en energieffektiv teknik- och produktutveckling. a. kan staten kräva produktalternativ som inte i onödan har elkrävande stand-by-lägen. Detta uppdrag bör ges relevanta myndigheter och statliga bolag, som i sina områden kan vara betydande konsumenter. Elmarknadsreform som ger effektprissättning Det nuvarande prissättningssystemet för el motverkar eleffektivisering. Elmarknadens nuvarande funktionssätt skapar en free-rider-problematik. Kunder som använder el för uppvärmning och bidrar till effekttoppar orsakar merkostnader för hela elsystemet, då bl.a. både produktions- och distributionskapaciteten måste dimensioneras för att klara dessa. Enligt vissa uppgifter är kostnaden för distributionssystemet upp till dubbelt så hög som den skulle vara utan elvärmen. Dessa kunder betalar dock inte de merkostnader som de ger upphov till, utan åker snålskjuts på hela konsumentkollektivet. Kunderna får därför inte de rätta prissignalerna och incitamenten att anpassa sitt beteende. Priset påverkas endast i ringa grad av effektbehovet, trots stora skillnader i elförbrukning. Utvecklingen går i vissa avseenden i fel riktning, som när bolag slopar nattaxa för el. Miljövårdsberedningen menar att en kombination av införande av effektprissättning och begriplig information till konsumenterna om aktuell förbrukning och pris sannolikt skulle dämpa elanvändningen under nuvarande topperioder, kalla vinterdagar. delar beredningens bedömning att system för effektprissättning bör utvecklas. skall enligt riksdagsbeslut bidra till energiomställningen. har bolaget inte gett nämnvärda bidrag till en ekologisk omställning. bör gå i frontlinjen med att erbjuda timmätning och information om hur man kan minska sin elkostnader i linje med Miljövårdsberedningens förslag. bör också utveckla och genomföra prissättningsmodeller som ger korrekta prissignaler och minskar free-rider-fenomenet, och därmed dämpar effekttoppar. Vidare bör bolaget erbjuda sina kunder energikartläggning och intressanta energispartjänster. bör dessutom få ett eget effektiviseringsmål. Regeringen bör formulera dessa uppdrag till i sitt ägardirektiv. Krav på individuell mätning av varmvatten och elanvändning i flerbostadshus har föreslagit en ändring i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. som gör det möjligt att ställa krav på installation av mätutrustning för värme och varmvatten vid nybyggnad av flerbostadshus. Sådana investeringar är enklast och mest kostnadseffektiva vid nybyggnation. SCB bedömer att det påbörjades ca 23000 bostäder genom nybyggnad. Det finns en stark politisk vilja att öka byggandet i expansiva regioner. En samhällsplanering för minskat transportarbete och högre andel kollektivtrafik kan leda till att en relativt hög andel av nybyggnation i just expansiva orter görs i flerfamiljshus. anser inte att det finns anledning att fördröja införandet av individuell mätning för värme, varmvatten och el vid nybyggnad eller ombyggnad av flerbostadshus. Den av föreslagna förordningsändringen bör genomföras för sådana fall . Utredningen om hållbar konsumtion föreslår att fastighetsägare skall åläggas att underlätta individuell varmvattenmätning för sina boende. Utredningen konstaterar att det inte finns tekniska hinder för detta och att det blir ekonomiskt lönsamt för de boende redan vid en ganska måttlig minskning. instämmer i utredningens bedömning och föreslår att ges i uppdrag att föreskriva krav på individuell mätning med lämpliga övergångstider, exempelvis . Motsvarande bör gälla för el. Krav på individuell mätning av värme Frågan om individuell värmemätning har också diskuterats . Huvudansvaret för energihushållning bör självfallet ligga kvar på fastighetsägaren. Ändå kan också hushållens beteende få betydande konsekvenser. Problematiken kring skilda strukturella värmeförhållanden i flerfamiljshus bör kunna lösas i förhandlingar mellan parterna. Redan nu är hyran eller priset för bostadsrätter differentierad med avseende på läget i huset. Erfarenhet visar att hushållen kan och vill påverka sin värmeförbrukning när det finns skäl till det. Hushållen bör ges incitament att bidra med det de kan till minskad användning av värme. Därför bör individuell mätning och debitering av värmekostnaden införas på motsvarande sätt som för varmvatten, om än med längre övergångstider. Inspektioner och uppgift om faktisk energiförbrukning Slarv kan ha stor effekt på byggnadens behov av energi för uppvärmning. Därför bör kommunen göra regelbundna inspektioner . En del effekter märks inte förrän . De kan då märkas i form av hög energiförbrukning, dålig komfort och/eller med olika typer av tekniska undersökningar. Energideklarationer för nya bostäder bör kompletteras med uppgift om energianvändning vid praktisk bruk efter en vinter. För många konsumenter säger inte en uppgift om energiförbrukning i termer av t.ex. kilowattimmar särskilt mycket. Många riktar in uppmärksamheten på pengar. Ett stort problem i bostadssektorn är att det dessvärre finns en tendens att i första hand se till inköpspris i stället för driftskostnad. Om uppgift om energiförbrukning kompletteras med uppgift om års- och tioårskostnaden för energin, vid rådande priser, skulle det vara mycket lättare för konsumenter att göra en avvägning mellan inköpspris och driftskostnad som ger större tyngd åt lägre energiförbrukning. Därför bör uppgift om energiförbrukning kompletteras med uppgift om energikostnad och per tioårsperiod, vid rådande energipriser. Införlivandet av EU-direktivet om obligatorisk energibesiktning vid försäljning av hus bör kompletteras med ett ekonomiskt stöd som utgår även vid certifierad energibesiktning som utförs vid andra tillfällen. Stödet bör kunna utgå som en reduktion av fastighetsskatten med visst schablonbelopp som skulle kunna motsvara exempelvis av kostnaden för en normal besiktning. En sådan reduktion bör införas redan på kort sikt. På något bör ändringar införas så att fastighetsskatten gynnar miljöinvesteringar i stället för att, som , missgynna dessa. I utredning föreslog den s.k. Bygga Bo-dialogen att fastighetsskatten skulle differentieras efter byggnaders energiprestanda. En sådan differentiering skulle kunna ske t.ex. genom att byggnader med bra energiprestanda får en reducerad fastighetsskatt. Fastighetsskatten bör ändras för att stimulera energieffektiva lösningar i bebyggelse. Förbud mot direktverkande el och effektdrivande elvärme i nya hus Frågan om direktverkande elvärme har diskuterats . hade linje två följande formulering på sin valsedel i folkomröstningen om kärnkraft: Åtgärder vidtas för att styra elkonsumtionen bl.a. för att förhindra direktverkande elvärme i ny permanentbebyggelse. Ändå byggs fortfarande av alla nya småhus med direktverkande el som värmekälla. anser att användningen av direktverkande el som värmekälla i nya hus skall förbjudas uttryckligt från . stödjer propositionens förslag på skärpta energihushållningskrav vid nybyggnation av icke-eluppvärmda fastigheter. Kraven skall i praktiken omöjliggöra direktverkande el, el med vattenburet system och dåliga lösningar med värmepump. anser att användningen av effektdrivande el för värme måste minskas och att denna därför bör undvikas i nybyggnation. Det nya systemet skall träda i kraft . av alla nya småhus byggs med el som enda eller huvudsakliga värmekälla. anser att effektdrivande elvärme uttryckligen bör förbjudas i nybyggda hus, med undantag för extremt energisnåla, s.k. passiva hus, från . Möjlighet bör dock finnas att i extremt energisnåla, s.k. passiva hus, använda el som värmekälla när huset är obebott . Det skall inte heller vara tillåtet att installera effektdrivande eluppvärmning vid byte av uppvärmningskälla. Kraftigt skärpta energinormer för nya hus välkomnar propositionens förslag på skärpta energihushållningskrav vid nybyggnation, men anser att betydligt hårdare krav kan uppnås och bör ställas. Det går att bygga betydligt energisnålare hus än vad som är vanligt . Nya flerfamiljshus och småhus som är modulhus bör endast undantagsvis behöva värmas med särskild uppvärmning. Kravnivån bör ligga på högst per kvadratmeter och år. Indirekta och övriga värmekällor som särskilda värmeslingor i golv för komfortvärme eller handdukstorkar bör räknas in i underlaget för de skärpta energihushållningskraven vid nybyggnation och större ändringar av befintlig bebyggelse. Näringslivet har ibland visat sig anpassa sin energianvändning till ändrade priser snabbare än hushållen. Därför finns skäl att ta bort de ur miljösynpunkt omotiverade undantag som industrin haft från den påbörjade internaliseringen av miljökostnader. Annan energi än processenergi som används i den energiintensiva industrin bör beskattas på samma sätt som energianvändningen i andra sektorer. Den lätta industrins undantag från elkonsumtionsskatten bör slopas. Detta är lämpliga områden för den framtida skatteväxlingen. De energisparfonder som diskuterats av Miljövårdsberedningen är ett intressant förslag som bör utvecklas vidare. Beredningens förslag om utvecklingen av det befintliga programmet för energiintensiv industri för att bl.a. endast omfatta investeringar där återbetalningstiden är längre än bör också genomföras. Propositionen föreslår att utgångspunkten vid bedömning av undantag från kraven på energideklaration skall vara att i huvudsak tillämpa de undantag som EG-direktivet medger. anser att detta är för vidlyftigt. Kravet på energideklaration skall omfatta också bl.a. byggnader som används för industriella ändamål och verkstäder. Byggnader som används för religiösa ändamål bör inte vara särskilt undantagna. Undantag för fritidshus som är avsedda för användning mindre än är problematiskt av flera skäl. Utöver gränsdragningsproblem kan energianvändningen och effektiviseringspotentialen vara stor i fritidshus som används . anser inte heller att försvarets byggnader skall vara generellt undantagna. anser att de övergångstider som propositionen föreslår är för långa. Särskilt bör undantaget, att skyldigheten att energideklarera byggnaden inte skall gälla om bygganmälan har gjorts före , tas bort. anser att energideklarationer bör göras vid ombyggnation och att krav på energideklaration skall gälla vid statliga stöd och stimulanser för energieffektivisering eller energibesparing om inte särskilda skäl för undantag finns. Ett sådant skäl skulle kunna vara om stimulansen gäller en mycket begränsad åtgärd som är av vikt i alla byggnader. Detta ligger i linje med direktivets intressen då där sägs att en EIM-deklaration skall upprättas vid större renovering. Att exempelvis installera ett vattenburet uppvärmningssystem i hus där sådant saknas måste anses vara en större renovering, likaså att byta ut samtliga fönster. Genomgång som görs i samband med upprättandet av energideklarationen kan också vara av värde när investeringar planeras. Energideklaration bör alltså vara ett villkor för att kunna få bl.a. investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme eller stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus. Detta villkor bör föras in i systemet . Det är av vikt att viktningsfaktorer även används vid upprättande av energideklarationerna, för att säkerställa enhetlighet vid beräkning av byggnaders energianvändning och effekter av energieffektiviseringsåtgärder. Samma viktningsfaktorer bör också tillämpas i byggregler avseende energihushållning. Det är bra att det genomförs en energieffektiviseringskampanj, vilket propositionen föreslår. Samhällets information om energieffektivisering bör förbättras. Såväl Miljövårdsberedningen som utredningen om hållbar konsumtion har föreslagit utvidgade befogenheter för energirådgivarna. Direktiven för energirådgivningen bör ändras så att de medger hembesök och specifik rådgivning till varje objekt. Rådgivare bör få arbeta med kommunens egna lokaler. till rådgivningen kan behöva förstärkas. Tydliga signaler om energipolitiken effektivisering i stället för effekthöjning Ett av de stora hindren mot effektivisering av energianvändningen är prissignalerna och de signaler som regeringen ger om energipolitiken. Vissa uttalanden och beslut tyder på att regeringen med flit skapar en viss överproduktion av el i landet för att kunna hålla lägre elpriser än grannländer till förmån för den elintensiva industrin. Så har t.ex. näringsministern sagt att han ser framför sig en kraftig ökning av elproduktionen i med uppemot , samt att det är en viktig industripolitisk poäng att kommer att ha lägre energipriser än övriga även . En viktig signal handlar om den avstannade kärnkraftsavvecklingen. Uttalanden från statsråd kan ge intrycket att de inte kan skilja på effekt (som i effekthöjning) och effektivitet. Beslutet att tillåta en effekthöjning i var mot denna bakgrund ett hårt slag mot energieffektivisering. Denna effekt kan endast motverkas av ett tydligt uttalande om att inga fler tillstånd kommer att ges till effekthöjning i kärnkraft. Tydliga signaler om energipolitiken effektivisering i stället för uranbrytning Regeringens dubbla budskap om energipolitiken bidrar inte bara till att energieffektivisering motverkas. Utländska bedömare ifrågasätter också den svenska kärnkraftsavvecklingen. Just nu investeras stora pengar i prospektering efter uran i landet. Den stora svenska kärnkraftsproduktionen används som en indikation för utländska investerare att avser fortsätta vara ett kärnkraftssamhälle. Det kan leda till påtryckningar att tillåta uranbrytning i landet. Den nuvarande minerallagen är så utformad, att om ett bolag får tillstånd att prospektera efter något ämne på ett område får de normalt också automatiskt tillstånd att prospektera efter uran, enligt 1 kap. 5 § och 1 § punkt 1. Regeringen bör undanröja denna oklarhet genom en förändring av minerallagen för att ta bort möjligheten att prospektera efter uran. Prospektering efter uran förstärker intrycket att kommer att fortsätta sitt kärnkraftsprogram och motverkar därmed effektiviseringssträvandena.