mot · GU02Fi223 · 2006-10-30 00:00:00 — avvisar huvuddelen av regeringens förslag på skatteområdet. Sammantaget har förslagen en tydlig inriktning som gynnar redan välbeställda grupper i samhället, en inriktning som ytterligare förstärks av att finansieringen till stor del föreslås bäras av arbetslösa, förtidspensionärer och andra utsatta grupper. Den uppgivna effekten på sysselsättningen är mycket tveksam. Regeringens skatteförslag saknar också helt miljöprofil. Regeringens förslag om ett så kallat jobbavdrag medför de största skattesänkningarna för personer med inkomster , medan arbetande med lägre inkomster får betydligt mindre skattesänkning och pensionärer, sjuka och arbetslösa inte någon sänkning alls. Däremot får alla vara med och betala skattesänkningarna för de mest välbärgade. Regeringens politik att gynna sina egna väljargrupper framstår som extra tydlig på bostadsområdet där begränsning av markvärdet på småhus kan ge mycket stora fastighetsskattesänkningar i exempelvis rika förortskommuner och borttagande av schablonintäktsskatten på bostadsrättsföreningar framför allt gynnar äldre föreningar i innerstäderna med låga lån. föreslås borttaget stöd till byggande av nya hyreshus som framför allt efterfrågas av personer med lägre inkomster. Även förslag som skattereduktion för hushållsnära tjänster och sänkta arbetsgivaravgifter i vissa branscher har en tydlig inriktning att gynna redan välbeställda gruppers konsumtionsmönster. missgynnas de flesta småföretag utanför dessa branscher av den borttagna generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte har ett enda konkret förslag på miljö- och klimatområdet. Inte ens Alliansens eget förslag från valrörelsen om en miljöbilspremie finns med. Som alternativ till regeringens orättvisa skattesänkningar föreslår en sänkt inkomstskatt på lika för alla låg- och medelinkomsttagare och en generell sänkning av fastighetsskatten till 0,8procent för småhus och för hyreshus. föreslår också ett antal förändringar av miljö- och trafikrelaterade skatter bland annat för att gynna en fortsatt omställning mot bränslesnålare fordon och alternativa drivmedel. Den gröna skatteväxlingen ska fortsätta. accepterar regeringens förslag om bland annat höjda skatter på snus och tobak, minskade avdrag för resor och övriga utgifter, förmånsskatt på lånedatorer (dock bara för nya avtal), skatt på trafikförsäkringspremier samt avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Statsbudgetens inkomster förslag. Avvikelser från regeringens förslag, Nej till skattereduktion arbetsinkomster 1/1 2007 Nej till skattereduktion näringsinkomster 1/1 2007 Höjt grundavdrag: Sänkt inkomstskatt 1/1 2007 Höjt grundavdrag: Sänkt statlig inkomstskatt 1/1 2007 Lägre uppräkning skiktgräns: Sänkt statlig inkomstskatt 1/1 2007 Slopad förmånsskatt lånedatorer bara nya avtal 1/1 2007 Nej till avskaffat regionalt förhöjt grundavdrag 1/1 2007 Nej till skattereduktion för hushållsnära tjänster 1/7 2007 Nej till halverad/slopad nedsättning av ag-avgift 1/1 2007 Nej till höjd ag-avgift slopad medfinansiering 1/1 2007 Nej till slopad medfinansiering 1/1 2007 Nedsatt ag-avgift för enmansföretag permanentas 1/1 2007 Nej till slopad särskild löneskatt för äldre anställda 1/1 2007 Nej till slopad särskild löneskatt äldre egenföretagare 1/1 2007 Nej till halverade ag-avgifter för 1924-åringar 1/7 2007 Nej till halverade egenavgifter för 1924-åringar 1/7 2007 Nej till slopade ag-avgifter för vissa tjänsteföretag 1/7 2008 Nej till slopade egenavgifter för vissa tjänsteföretag 1/7 2008 Generellt sänkt arbetsgivaravgift, skatteväxling 1/1 2007 Nej till fast-skatt: Småhus, begränsning markvärde 1/1 2006 Nej till fast-skatt: Småhus, frysning nivå 1/1 2007 Fastighetsskatt: Småhus, sänkt skattesats 1,0 till 1/1 2006 Nej till fast-skatt: Hyreshus, frysning nivå 1/1 2007 Nej till avskaffad schablonintäkt bostadsrätt 1/1 2007 Sänkt underlag schablonintäkt bostadsrätt 3,0 till 1/1 2007 Nej till förm-skatt; delvis sänkning 1,5 till 1/1 2007 Nej till förm-skatt; dämpning/frysning av tax.värde 1/1 2006 Nej till 3:12-reglerna: återinförd 50/50-regel 1/1 2007 Nej till slopad skatt på flygresor 1/1 2007 Nej till sänkt energiskatt på el i norra 1/1 2008 Höjd skatt bensin /år 1/1 2007 Höjd skatt dieselolja /år 1/1 2007 1/1 2007 1/7 2007 Fördubblad koldioxidskatt lätt industri 1/1 2007 Skatt på industriavfall som förbränns 1/7 2007 1/4 2007 1/1 2008 Sänkt moms E85 20072009 1/1 2007 Sänkt moms ekologiska livsmedel 1/1 2008 Krediteringar med skatteanknytning m.m. Nej till slopade ag-avgifter för nystartsjobb Skattereduktion för inköp av miljöbil 20072009 1/1 2007 Skattereduktion för konvertering 20072009 1/1 2007 1/1 2007 Nej till höjda avgifter till a-kassa 1/1 2007 Nej till slopade anställningsstöd 1/1 2007 4.3Höjt grundavdrag sänkt inkomstskatt11 4.4Lägre uppräkning av skiktgräns12 4.7Skattereduktion för hushållsnära tjänster13 5.1Slopad nedsättning av arbetsgivaravgifter för alla företag13 5.2Slopad medfinansiering av sjukförsäkringen14 5.3Nedsatt arbetsgivaravgift för ensamföretag som anställer14 5.4Slopad löneskatt för äldre anställda och egenföretagare15 5.5Halverade avgifter för 1924-åringar15 5.6Slopade avgifter för vissa tjänsteföretag15 6.1.1Allmänt om avskaffande av fastighetsskatten16 8.1Sänkt energiskatt på el i norra 8.2Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer20 8.3Fördubblad koldioxidskatt i lätt industri21 8.4Skatt på industriavfall som förbränns21 9.1Sänkt moms på ekologisk mat21 11.2Stöd till inköp av miljöbilar24 11.3Konvertering av fordon till etanol- eller gasdrift25 11.4Sänkt moms på E 85-bränsle26 11.5Höjd skatt på bensin och dieselolja27 13.2Nej till höjda avgifter i a-kassan32 avslår regeringens förslag om skattereduktion på arbetsinkomster och näringsinkomster, s.k. jobbavdrag (3.2). beslutar att höja grundavdraget i enlighet med vad som anförs i motionen (3.3). beslutar att uppräkning av skiktgränserna för statlig skatt ska ske med inflationen plus (3.4). beslutar att förmånsskatten för lånedatorer inte ska tillämpas under återstående avtalstid för avtal som slutits före (3.5). begär att regeringen återkommer med förslag om regler för förmånsvärdering av mycket dyra datorer i enlighet med vad som anförs i motionen (3.5). avslår regeringens förslag att slopa det förhöjda grundavdraget i stödområde A (3.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattereduktion för hushållsnära tjänster ej bör införas (3.7). avslår regeringens förslag att slopa det särskilda avdraget vid beräkning av socialavgifter samt att övergångsvis ge ett halverat avdrag (4.1). avslår regeringens förslag att slopa arbetsgivarnas medfinansiering i sjukförsäkringen (4.2). avslår regeringens förslag att slopa nedsättningen av arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer (4.3). beslutar, vid avslag på yrkande 10, att arbetsgivare som sökt och beviljats nedsättning ska få behålla denna enligt nuvarande lag (4.3). begär att regeringen återkommer med förslag till en permanentning av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer i enlighet med vad som anförs i motionen (4.3). avslår regeringens förslag att slopa den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. för personer som fyllt (4.4). avslår regeringens förslag om nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter för personer som fyllt 19 men inte (4.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivar- och egenavgifterna för vissa tjänsteföretag inte bör reduceras (4.6). beslutar att sänka den allmänna löneavgiften från (4.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fastighetsskatten på lokaler och industrifastigheter (5.1). avslår regeringens förslag om begränsning av fastighetsskatten på markvärdet m.m. (5.1). avslår regeringens förslag att underlag för fastighetsskatt för småhus och hyreshus (bostadsdelen) för beskattningsåren 20072008 ska vara högst desamma som för (5.1). beslutar att fastighetsskatten för småhus sänks från 1,0 till 0,av taxeringsvärdet från och att dämpningsregeln för beräkning av fastighetsskatt inte ska tillämpas (5.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöanpassning av fastighetsskatten (5.1). avslår regeringens förslag om slopad schablonintäktsbeskattning för bostadsrättsföreningar (5.2). beslutar att schablonintäkten för bostadsrättsföreningar ska beräknas som av taxeringsvärdet fr.o.m. i enlighet med vad som anförs i motionen (5.2). avslår regeringens förslag om sänkning av förmögenhetsskatten (5.3). avslår regeringens förslag om att dämpningsregeln som gäller vid uttaget av fastighetsskatt även ska påverka underlaget för förmögenhetsskatt (5.3). begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lämna förslag om hur ett system med skattegynnat sparande i s.k. etableringskonton liknande den danska modellen kan utformas (5.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det olämpliga i att i 3:12-reglerna återinföra den uppdelning av kapitalvinst i inkomstlagen tjänst och kapital som togs bort (6.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att energiskatten på el i norra inte bör sänkas (7.1). beslutar att höja skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer från (7.2). beslutar att fördubbla koldioxidskatten i industri som inte ingår i handeln med utsläppsrätter till av hushållsnivån från i enlighet med vad som anförs i motionen (7.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skatt på industriavfall som förbränns införs från (7.4). begär att regeringen återkommer med förslag till sänkning av mervärdesskatten på ekologisk mat från i enlighet med vad som anförs i motionen (8.1). avslår regeringens förslag till nystartsjobb (9.1). avslår regeringens förslag att lagen om skatt på flygresor ska utgå (10.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en skatt på flygbränsle (10.1). begär att regeringen återkommer till med förslag om skattereduktion för inköp av miljöbil (miljöbilspremie) från i enlighet med vad som anförs i motionen (10.2). begär att regeringen återkommer till med förslag om skattereduktion för konvertering till alternativa bränslen från i enlighet med vad som anförs i motionen (10.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av snabba åtgärder för att priset på E 85-bränsle inte ska överstiga priset på bensin (10.4). begär att regeringen återkommer till med förslag om sänkt mervärdesskatt för E 85-bränsle i enlighet med vad som anförs i motionen (10.4). beslutar att energiskatten på bensin ska höjas med 25öre per liter , 2008 och 2009 utöver de höjningar som följer av indexeringen (10.5). beslutar att energiskatten på dieselolja ska höjas med 25öre per liter , 2008 och 2009 utöver de höjningar som följer av indexeringen (10.5). begär att regeringen återkommer till med förslag om koldioxidrelaterad registreringsskatt för personbilar från i enlighet med vad som anförs i motionen (10.6). beslutar att trängselskatten i ska återinföras i enlighet med vad som anförs i motionen (10.7). begär att regeringen återkommer till med förslag till införande av en båtskatt från i enlighet med vad som anförs i motionen (10.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grön skatteväxling (11). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen (12.2). avslår regeringens förslag om slopande av anställningsstöd (12.3). Sedan skattereformen 1991 har inkomstklyftorna i samhället ökat påtagligt. Det gäller såväl kapitalinkomster som övriga inkomster. Hushållens disponibla inkomst per konsumtionsenhet, exklusive kapitalvinst, har ökat på följande sätt för olika decilgrupper . Inkomstökningar per decilgrupp1 i procent Tabellen visar att en mycket kraftig inkomstspridning skedde då inkomsterna ökade mycket snabbt för de redan rika och knappast alls för hushåll med lägre inkomster. , när haft delansvar för den ekonomiska politiken och skattepolitiken, har inkomsterna utvecklats mer jämnt i alla inkomstlägen. har också politiken haft en tydlig fördelningspolitisk profil med bland annat höjning av lägstanivåer i socialförsäkringarna och en satsning på utsatta barnfamiljer. Den gröna skatteväxlingen har haft en tydlig låginkomstprofil med sänkta inkomstskatter framför allt för låg- och medelinkomsttagare medan höjda energi- och miljöskatter i större utsträckning belastat hushåll med goda inkomster. har också uppräkningen av skiktgränsen för statlig skatt begränsats till inflationen plus . Vår slutsats är att det är viktigt att fortsätta en fördelningspolitik med inriktning mot hushåll med låga inkomster och föreslår därför en fortsatt låginkomstprofil på den gröna skatteväxlingen och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig skatt. Vi säger också nej till regeringens jobbavdrag och finansieringen för skattesänkningarna som sammantaget har en mycket ogynnsam fördelningsprofil. säger nej till regeringens förslag till skattereduktion för arbetsinkomster, så kallade jobbavdrag. Förslaget innebär störst skattelättnader för dem som tjänar mest och betydligt mindre skattelättnader för personer med låga inkomster. Det ska, enligt regeringen, till betydande del finansieras genom bland annat lägre ersättningar till arbetslösa och lägre pensionsavsättningar för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, genom fyrdubblade avgifter till arbetslöshetskassorna och på flera andra sätt som fördelningspolitiskt inte är acceptabelt för . Den jobbskapande effekten är mycket tveksam. 4.3Höjt grundavdrag sänkt inkomstskatt föreslår som alternativ en sänkt inkomstskatt med eller , lika för alla låg- och medelinkomsttagare inom en ram på . Härav finansieras inom ramen för den gröna skatteväxlingen. Förslaget innebär att grundavdraget höjs med i alla inkomstlägen upp till en taxerad inkomst på . Höjningen trappas därefter av till noll vid en taxerad inkomst på . Se diagram 1. skattesänkning i form av höjt grundavdrag gäller lika för alla oavsett om man jobbar eller ej. Detta ska jämföras med regeringens jobbavdrag där skattesänkningen endast kommer dem som jobbar till del. Utformningen av skattesänkning är också fördelningspolitiskt betydligt bättre än regeringens då de med låga inkomster får den största delen av skattesänkningen. Förslag till höjt grundavdrag Tekniskt sett innebär förändringen följande. Grundavdraget ska vid taxerade inkomster upp till 0,87 prisbasbelopp (avrundat 2007) vara 0,54 prisbasbelopp (avrundat ). Vid taxerade inkomster i intervallet 0,87 till 2,72 basbelopp (avrundat ) ökar grundavdraget av den del av den taxerade inkomsten som överstiger 0,87 prisbasbelopp. Vid inkomster över 2,72 prisbasbelopp är grundavdraget avrundat . Vid taxerade inkomster i intervallet 3,1 prisbasbelopp (avrundat ) till 9,28 prisbasbelopp (avrundat ) minskar grundavdraget av den del av den taxerade inkomsten som överstiger 3,1 prisbasbelopp. Vid inkomster över 9,48 prisbasbelopp är grundavdraget avrundat . Förändringen medför att kommunernas skatteintäkter beräknas minska med för vilka de ska kompenseras genom en höjning av det generella statsbidraget. Vidare minskar statens skatteintäkter med . räknar vi med ytterligare höjningar av grundavdraget som en del av den gröna skatteväxlingen. 4.4Lägre uppräkning av skiktgräns Av fördelningspolitiska skäl föreslår att den nedre och den övre skiktgränsen för statlig skatt endast räknas upp med inflationen plus i stället för enligt nuvarande regler. Detta innebär att fler får betala statlig skatt och därmed en skärpt fördelningspolitik. tillstyrker att en förmånsskatt införs för lånedatorer då det kan anses motiverat att samhället ska subventionera just datorer. Vi anser dock att de som redan slutit hyresavtal baserat på den hittillsvarande skattefriheten ska få behålla denna avtalstiden ut, dock längst . Detta för att inte skatten ska få retroaktiv karaktär. Detta bör gälla för avtal som slutits före , när det blev känt att regeringen avser att ta bort undantaget från förmånsskatten. har förståelse för att förenklingsskäl talar för en enhetlig värdering av personaldatorförmånen. Detta kan dock öppna för skatteplanering genom att mycket dyra så kallade multimediapaket, som blivit allt vanligare, då får en mycket låg värdering. Detta skulle eventuellt kunna lösas genom en övre beloppsgräns för vilken schablonen får tillämpas. För erbjudanden som överskrider denna gräns bör det verkliga värdet av förmånen tas upp till beskattning. bör begära att regeringen återkommer med förslag om detta. Det regionalt förhöjda grundavdraget i stödområde A ska ses som en kompensation för ökade levnadskostnader i detta område till följd av långa avstånd och kallt klimat. avvisar därför regeringens förslag att ta bort avdraget. Regeringen avser uppenbarligen att driva en glesbygdsfientlig politik när den beviljar stora skattesänkningar i storstadsområdena genom till exempel sänkt fastighetsskatt som den tar bort en skattereduktion för delar av med högre levnadskostnader. 4.7Skattereduktion för hushållsnära tjänster avvisar förslaget som främst kommer att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Hushållsnära tjänster är inga framtidsjobb och därmed också av den anledningen fel prioriterat. Regeringens förslag inom socialavgiftsområdet präglas av att gå bort från det generella och införa en rad differentieringar och undantag på olika områden. Differentierade socialavgifter föreslås framför allt på två grunder: efter den anställdes ålder och företagets branschtillhörighet. Regeringens teori är att en sådan differentiering av arbetsgivaravgifterna på ett bättre sätt främjar jobbtillväxt än mer generella nedsättningar av arbetsgivaravgiften. ifrågasätter om så verkligen är fallet. Det finns en stor risk att eventuella sysselsättningsvinster som uppnås på ett område förloras på andra. Därtill skapas avgränsningsproblem och ökad byråkrati. anser att de differentieringsgrunder för socialavgifter som finns bör finnas kvar, men inga nya skapas om inte skäl kan anföras i särskilda fall. En grund för differentierade avgifter är längden av den anställdes tidigare arbetslöshet och därmed svårighet att återvända till arbetsmarknaden. Därtill finns en regional nedsättning för stödområde A. Det är dessutom motiverat med nedsättningar som främst gynnar mindre företag då dessa ofta är mer sårbara och har samma grundkostnader som alla företag och grundkostnaderns ska bekostas ur en lägre omsättning. 5.1Slopad nedsättning av arbetsgivaravgifter för alla företag Dagens generella nedsättning av arbetsgivaravgifterna på en maximal lönesumma på innebär framför allt en märkbar skattelättnad med för alla småföretag. Nedsättningen infördes under krisbekämpningen på initiativ av , som då framställde åtgärden som en stor seger och fördel för de mindre företagen. Åtgärden motiverades också med att det ofta är en tröskel att starta företag, då det finns vissa grundkostnader för alla företag i form av kunskap om regelverk, revision, rapportering till myndigheter med mera. Regeringen vill nu ta bort denna skattelättnad för att i stället använda pengarna till en total befrielse från arbetsgivaravgifter (exklusive ålderspensionsavgift) för vissa utvalda tjänstebranscher. Dessa branscher tillhör undantagslöst den skyddade hemmamarknaden, medan en betydande del av de småföretag i andra branscher som mister nedsättningen är utsatta för internationell konkurrens och får sina konkurrensförutsättningar försämrade. Alliansen lovade i valrörelsen att alla företag skulle få det bättre med dess politik, ett löfte som uppenbarligen var falskt. Det finns ett stort antal vanliga småföretag som inte kommer att gynnas av de differentierade nedsättningar av arbetsgivaravgifterna som regeringen föreslår utan kommer att få ökade kostnader i stället. avvisar därför förslaget. 5.2Slopad medfinansiering av sjukförsäkringen Arbetsgivarnas medfinansiering av sjukförsäkringen infördes för att öka deras uppmärksamhet och ansvar för de sjukskrivna inom företaget. Det är en sund marknadsekonomisk signal till en part som i många fall har goda möjligheter att med olika rehabiliteringsåtgärder och anpassningar på arbetsplatsen hjälpa den sjuke åter i arbete. Sedan åtgärden infördes har också sjukskrivningarna minskat. När regeringen nu föreslår att medfinansieringen ska slopas riskerar det leda till att arbetsgivarnas intresse för sjukskrivna anställda mattas igen, då de inte längre har några kostnader för dem utan kan vältra över hela kostnaden på sjukförsäkringen. Förslaget att slopa medfinansieringen har också motiverats med omtanke om småföretagen. Detta stämmer dock inte med verkligheten. De mindre företagen har som grupp tjänat på medfinansieringen genom att de har betydligt lägre sjuktal än genomsnittet på arbetsmarknaden. De mindre företagen kommer alltså även med denna åtgärd att åsamkas ökade kostnader. avvisar därför förslaget. 5.3Nedsatt arbetsgivaravgift för ensamföretag som anställer Nedsättningen innebär att ensamföretagare som gör sin första anställning slipper betala arbetsgivaravgifter (exklusive ålderspensionsavgift) under för denne anställde. har bedömt att detta kan vara en effektiv åtgärd för många ensamföretagare för att våga språnget att ta sin förste anställde. Åtgärden har just införts och det är därför märkligt att regeringen nu vill slopa den utan att den ens fått prövas. Att ganska få utnyttjat den är inte märkligt med hänsyn till den korta tiden den varit i bruk och de små informationsinsatserna. anser i stället att åtgärden, som är temporär , bör permanentas för att kunna prövas . Vi bedömer att den kostnad som kalkylerats för åtgärden kan vara något hög och avsätter därför i kostnad. I andra hand, om ändå beslutar att ta bort åtgärden, bör inte skattebefrielsen tas bort för dem som redan anställt en person på dessa grunder eller kommit långt i anställningsprocessen och i sin kalkyl räknat in befrielse från socialavgifter för den anställde. Det är långt ifrån säkert att företagaren kompenseras genom något annat av regeringens förslag på jobbområdet, och därmed har förslaget retroaktiv karaktär. Borttagandet bör i så fall gälla endast för anställningar som skett efter ett visst datum, förslagsvis . 5.4Slopad löneskatt för äldre anställda och egenföretagare Som ovan framhållits anser inte att en anställds ålder är en effektiv grund för differentiering av arbetsgivaravgifter. Många äldre kan vara lika eller mer eftertraktade på arbetsmarknaden än många yngre. Det hänger mera på person än på ålder. Den särskilda löneskatten för äldre motiveras med att en del av arbetsgivaravgifterna har skattekaraktär då de inte är direkt förknippade med några förmåner och att de därför bör betalas lika för alla anställda. avvisar därför förslaget. 5.5Halverade avgifter för 1924-åringar Av samma skäl anser vi inte heller att en generell nedsättning av socialavgifterna för yngre anställda är en effektiv åtgärd. Förslaget inrymmer stora dödviktskostnader då huvuddelen av nedsättningen ges till personer som skulle ha fått anställning ändå. Möjligen kan det i vissa fall leda till en omfördelning av arbetslösheten så att arbetsgivaren anställer en yngre person i stället för en äldre bara för att få en lägre arbetsgivaravgift. Däremot skapar det knappast några nya jobb. avvisar därför förslaget. 5.6Slopade avgifter för vissa tjänsteföretag bedömer inte att åtgärden är effektiv i förhållande till kostnaden.