ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T403 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att mellan och prioriteras inom befintliga ramar i vägtrafikplanerna. har allt större betydelse för transporterna till och från Avesta-området och upp mot och hamn. Vägen är också viktig för trafiken ner mot . Behovet av snabba och säkra transporter ökar successivt med att framförallt stål- och pappersindustrin ökar sitt tonnage. Vägen har också en mycket intensiv biltrafik eftersom det är den kortaste vägen mellan och . I den regionförstoring som sker blir den allt viktigare. har trafiksäkerheten varit en stark faktor till att bygga om delsträckor av vägen. För de sträckor som väntar på den fortsatta ombyggnaden av vägen blir säkerheten en alltmer påtaglig faktor. Vägsträckan mellan och som byggs om följs av beslutade planer på en fortsatt ombyggnad från länsgränsen upp till . Ombyggnaden av vägen förbi i blir allt viktigare för att verksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas. Här har ledningen för verksamheten också öppnat för en eventuell förskottering av vägen. Sträckan DalahästenJularbo har diskuterats intensivt med flera olika alternativa lösningar. Förbifart är nödvändig för att höja säkerheten i lokaltrafiken, framförallt förbifart vid en stor skola. Vi anser att de kvarvarande sträckorna av behöver byggas om.
mot · GU02T404 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera väg 363 i . Väg 363 genom , framförallt sträckan UmeåVindeln, har stora behov av förbättring. Visserligen finns vägen med på prioriteringslistan , men det är helt otänkbart att vänta på upprustning av denna vägsträcka. är ett offensivt företagssamhälle. Det finns omfattande industriella kluster med en alltmer internationell marknad. Många arbetspendlar mellan och , och eftersom den industriella industrin är dominerande är den tunga trafiken intensiv på . Industrin har påtalat för vikten av att man satsar på denna vägsträcka eftersom vägen bitvis är av mycket låg kvalitet. Man ser också att det finns en risk att de som arbetspendlar mellan till jobb i kommer att välja att flytta in till . Detta är ju mycket negativt för , som behöver ha kvar sina invånare. Det är helt enkelt en överlevnadsfråga. Det är således mycket angeläget att förbättringarna av väg 363 tidigareläggs, för jobben, för tillväxten och kommunens bästa. En revidering av vägplanen ska därför göras .
mot · GU02T405 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta medel för att gällande förordning avseende drift och underhåll av enskilda vägar ska kunna följas. Det enskilda vägnätet med statsbidrag är nästan lika stort som det statliga . En miljon människor använder det vägnätet , och mer än hälften av det utnyttjas för näringslivets transporter. Det är också viktigt att poängtera att bra och väl underhållna enskilda vägar är lika viktigt som tillgången till drivmedel i . Då kollektivtrafiken inte är tillgänglig i många delar av regionen, måste regeringen från trafiksäkerhetssynpunkt satsa på bra och säkra vägar. Dessutom är det ytterst viktigt för näringslivet i norra att de enskilda vägarna är bra, då mycket av godstransporten färdas långa sträckor tvärsigenom . Medel krävs för att gällande förordning avseende drift och underhåll av enskilda vägar ska kunna följas.
mot · GU02T407 · 2006-10-23 00:00:00 — E 4 mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om E 4 mellan och . I de långsiktiga infrastrukturplanerna för framgår att sträckan EnångerHudiksvall längs ska byggas om med byggstart /2007. Just nu är det förberedande arbetet i slutskedet. pågår en upphandling där Vägverksregionen begärt underlag på kostnader för två-plus-ett-väg samt för två-plus-två-väg. har för på dåvarande regeringens initiativ kartlagt de 100 farligaste vägarna i . En av parametrarna för att klassas som farlig är antalet olyckor på de aktuella vägarna eller vägsträckorna. Sträckan EnångerHudiksvall har av utpekats som en av dessa 100. Då andra delar av redan fått förbättrad standard genom investeringar i två-plus-två-väg är det angeläget att den återstående delen av sträckan får samma standard, vilket skulle ge förutsättningar för säkrare trafik och därmed färre olyckor. skall få i uppdrag att, inom befintliga ramar, färdigställa sträckan EnångerHudiksvall till två-plus-två-väg /2007.
mot · GU02T408 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den statliga bredbandssatsningen. Under har den tidigare regeringen via den statliga bredbandssatsningen på 5,5 mdkr gett förutsättningar för en bredbandsutbyggnad på landsbygd, i glesbygd och inte minst i skärgården. finns uppskattningsvis en teknisk täckningsgrad på av alla hushåll. För som en av världens ledande IT-nationer är tillgången till bredband med hög överföringskapacitet en lika viktig infrastruktur som tillgången till telefoni både för enskilda personer och för det svenska näringslivet. har sittande regering valt att förlänga satsningen på bredbandsutbyggnad då anslaget ännu inte använts fullt ut. I samband med det finns skäl att också se över hur de återstående pengarna används. För att påskynda genomförandet av tillgången till e-tjänster i kommuner bör den återstående satsningen av det statliga bredbandsstödet också kunna användas till genomförandet av e-strategier i kommunerna och inte bara till områdesnät. Återstoden av utbetalningen av det statliga bredbandsstödet borde alltså breddas till att också omfatta arbetet med e-strategier.
mot · GU02T409 · 2006-10-26 00:00:00 — Resurser och befogenheter för PTS och Sitic tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser och befogenheter till PTS och Sitic. Den snabba IT-utvecklingen i är en oerhörd konkurrensfördel. IT-företagens framåtanda har tillsammans med forskning, utveckling och en medveten politik från tidigare regeringar bidragit till nya möjligheter för . Men med nya möjligheter kommer också nya utmaningar och problem. har både enskilda, organisationer och myndigheter blivit varse att IT också är sårbart. Med en kraftig tillväxt av användningen av Internet växer också behovet av att förutse de brister och risker som finns med utvecklingen. Ansvaret för att arbeta med IT-säkerhet ligger på , , och , Sitic. För att ge PTS och Sitic ett än tydligare uppdrag vad gäller ansvaret för IT-säkerhetsfrågor bör myndigheten också få ökade anslag. PTS behöver medel för att kunna informera om Internetsäkerhet via webbplatser, interaktiva säkerhetsplatser, utbildningar och broschyrer. Sitic bör också få ökade resurser för att i större utsträckning kunna samarbeta med andra IT-incidentcentrum i världen för att exempelvis öka möjligheten att stänga nät med kapade datorer. Sitic bör också få ett utökat uppdrag att följa trafikmönster och avvikelser för att kunna reagera på snabba förlopp. PTS och Sitic bör få ökade resurser och befogenheter för att arbeta än mer offensivt och förebyggande med Internetsäkerhet så som ovan angivits i motionen.
mot · GU02T410 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka bilproducenternas ansvar för att bilar vid försäljning ska utrustas med vinterdäck som standard. Enligt trafikförordningen (1998:1265) skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan när vinterväglag råder. Trots lagen om vinterdäck levereras bilar utan vinterdäck som standard. När det gäller övrig lagstiftad trafiksäkerhetsutrustning ingår den i bilens standardutrustning. I konsekvens med detta bör även vinterdäcken ingå som standard eftersom bilen annars blir obrukbar . Bilproducenterna bör ha ett helhetsansvar och endast sälja fordon som kan anses vara fullt säkerhetsutrustade enligt lagen. Kravet på vinterdäck har tillkommit för att det ansågs som en viktig utrustning för att minska trafikolyckorna . Vinterdäck är därför en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. krav på säkerhetsbälte, airbag och krockskydd. I trafikutskottets motivering för avslag på motsvarande förslag som tidigare väckts anförs att eftersom kravet på vinterdäck endast gäller begränsad del av året är utskottet inte berett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning. I konsekvensens namn faller då också idén om sommardäck, som kan anses vara standard, för de kan inte heller användas med gällande lagstiftning. Då lagstiftningen kräver att alla bilar har vinterdäck (liksom sommardäck, som sagt) kan bilbranschen gå ut i annonser m.m. med ett billigare pris än vad som sedan blir slutsumman då kostnaden för vinterdäcken tillkommer. Detta medför att konsumenten har svårt att genom annonserna jämföra priset på olika bilar. Det blir också så att däckåterförsäljare kan ta ut ett högre pris när vintern närmar sig liksom när sommaren närmar sig. Så om de första vinter- och sommardäcken var standard skulle många nybilsägare kunna nyttja sin konsumentmakt bättre. Vi anser att därför det borde införas krav på att vinterdäck bör vara standardutrustning i alla bilar som omfattas av lagstiftningen och som avses att användas som lagen avser. Kraven på att trafiksäkerhetsutrustning ingår som standardutrustning bör, som vi ser det, vara enhetliga oavsett om viss utrustning endast används .
mot · GU02T411 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett fritidsbåtsregister. införde den socialdemokratiska regeringen ett fritidsbåtsregister. Den borgerliga regeringen avskaffade det obligatoriska registret och det blev frivilligt. Vi anser att ett båtregister skulle underlätta för många parter ex polisen, tullen och . Många ansåg att när vi hade registret blev det lättare att hitta försvunna och stulna båtar. Det obligatoriska registret var självfinansierat av båtägarna och därmed ingen kostnad för staten. Av den utredning som har slutförts och är redovisad framgår det tydligt att och polisen anser att ett register skulle underlätta deras arbete och att det skulle bli ökad säkerhet och bättre ordning på sjön.
mot · GU02T412 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås på skolskjutsar som ett led i att nå nollvisionen. är ett av världens trafiksäkraste länder. Trots detta skördar den svenska vägtrafiken för många . Målet är att ingen skall omkomma eller skadas allvarligt i trafiken, och därför har fattat beslut om nollvision i trafiken. färdas ca 400000 barn med någon form av skoltransport. Nollvisionen omfattar även dessa barn. I och med att skolskjutsar framförs av yrkeschaufförer kan vi ställa andra krav genom arbetsmiljölagar och andra lagar som rör branschen, så som upphandlingsregler med mera. En enkel åtgärd är att kräva alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. finns det många myndigheter, företag och kommuner som ställer krav på alkolås vid upphandling av transporter. Detta är särskilt viktigt vid skolskjutsar och andra persontransporter.
mot · GU02T413 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över resurshantering och samverkan med andra myndigheter. För att tillgodose behoven inom samhällssektorn, både för landet och för länen, så även för , måste vi använda de befintliga resurserna på ett optimalt effektivt sätt. Samhällets insatser och åtgärder måste samordnas för att nå en högkvalitativ verksamhet för minst antal resurser. finns i statsorganisationen många kanaler och stuprör var ur diverse verksspecifika åtgärder genomförs, dock utan större samordning med andra myndigheter. Även inom ramen för enskilda statliga verk och andra offentliga institutioner finns en påtaglig suboptimering av insatser. Tillsammans riskerar instanserna att skapa en utveckling som leder till sämre måluppfyllelse och att färre resultat uppnås, till en mycket hög kostnad. Ett tydligt exempel är verksamhetsplan utifrån ett län som tex . Här finner vi att verksamhet är indelad i drift och underhåll, bärighet, nationell plan miljö, nationell plan investering, nationell plan trafiksäkerhet, nationell plan brounderhåll, nationell plan beläggningsunderhåll, regional plan investering, regional plan trafiksäkerhet, regional plan kollektivtrafik, regional plan bidrag, regional plan handikappanpassning, sektorsplan med mera. För verksamhet i länet finns därmed ett 20-tal olika planer med medel uppbundna. Utöver detta finns ytterligare ett 30-tal handlingsplaner och program som enligt styrande direktiv skall hanteras och genomföras. Genom att mängden planer och styrande dokument ökar men medelstilldelningen minskar blir det allt färre insatser genomförda inom ramen för varje enskild plan och varje enskilt program. Detta är ett stort problem. Om vi dessutom lägger till det faktum att det inom ett län som sker förändringar och förskjutningar av behov inser man vidden av en stelbent resursanvändning. Man behöver se över hur resurser används , utifrån kostnadseffektivitet och kundperspektiv, samt se över om och hur avsatta medel kan användas på ett friare sätt, i samverkan med andra myndigheter.
mot · GU02T414 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att påskynda arbetet med utbyggnaden av i . E 22 går genom , och kommuner. Sträckningen genom fram till har byggts om till trefältsväg. Genomfarten i är smal, hastighetsbegränsad , har fem trafiksignaler och en öppningsbar bro över , vilket tillsammans orsakar långa köer framför allt . E 22 fram till i är också smal och trafikfarlig. Anslutningen till E4:an går genom med en stor mängd trafiksignaler och andra trafikhinder. konstaterade i en utredning att trafiksystemet inte skulle klara den ökade trafikmängden, vilket numera har bevisats. Enligt ett uttalande av förra infrastrukturministern fanns vikta för en utbyggnad av söder om med syfte att framför allt göra vägsträckan mötesfri och trefilig. Därmed bör detta arbete nu påskyndas.
mot · GU02T415 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att parallellutreda planeringsarbetet kring Ostlänken. beslutade dåvarande regeringen att utse en förhandlingsperson som skulle utreda möjligheterna till en tidigareläggning av Ostlänken. En första delrapport presenterades och slutrapport är aviserad till . Den första delrapporten visar att planeringsarbetet kan påskyndas och att en tidigareläggning är möjlig. Utgångspunkten i rapporten är att om det startades parallella planeringsprocesser både i stat och kommun, och mellan staten och de berörda kommunerna, så skulle byggstarten kunna ske , det vill säga än beräknat. Detta är ett helt nytt sätt att jobba som sparat mycket tid och resurser. Det krävs dock både engagemang och vilja hos berörda kommuner, länsstyrelser och myndigheter. behöver en effektivare och snabbare hantering av infrastrukturinvesteringar, och Ostlänken vore ett perfekt projekt att testa denna modell på.
mot · GU02T416 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan GöteborgBorås fått en fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är BoråsJönköping, där speciellt sträckan BoråsUlricehamn har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan BoråsJönköping blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan GöteborgStockholm. Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed också öka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. I regionen och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det en stor enighet om att staten bör klassa sträckan BoråsJönköping som en prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (public-private partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig. Handläggningen inom har dragit ut , och utbyggnaden av kommer därför att bli försenad. Jag har stora förhoppningar på att vår nya regering skyndsamt kommer att hantera frågan om en fortsatt utbyggnad av .
mot · GU02T417 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ecodriving. Trafiken är ett stort miljöproblem, och i ökar utsläppen av växthusgaser . Vägtrafiken i står för av koldioxidutsläppen. Om alla bilförare skulle köra mer miljövänligt, så kallad ecodriving, skulle utsläppen av koldioxid minska med i genomsnitt . Körsättet ecodriving innebär bland annat att följa hastighetsbegränsningarna och att köra förutseende. Om alla körkortstagare utbildades i ecodriving skulle cirka 100000 nya förare kunna köra på ett mer miljövänligt sätt. Detta skulle medföra stora vinster för miljön. Trafiken skulle dessutom bli säkrare eftersom ecodriving som körsätt kräver förutseende; detta torde minska antalet trafikolyckor. Därför bör ecodriving ingå i den nya kursplanen för körkort och prövas i både teorin (kunskapsprovet) och i praktiken (körkortsprovet). Vidare borde alla offentliganställda beredas möjlighet till utbildning i ecodriving. Utgiften för detta kan hämtas hem genom besparing av driftskostnader i fordonsparken.
mot · GU02T418 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabb utbyggnad av . I budgetpropositionen slår regeringen fast att det finns ett tydligt samband mellan tillväxt, nya jobb och en väl fungerande infrastruktur. I budgettexten kan man också läsa att regeringen har en mycket positiv inställning till att bygga ut infrastruktur genom så kallade PPP-lösningar där privata och offentliga intressen samverkar. Utbyggnaden av är viktig för att ta tillvara den växtkraft som finns i och övriga sydöstra . Det har dessutom diskuterats att just denna utbyggnad skulle lämpa sig väl för en PPP-lösning. En PPP-lösning innebär enkelt uttryckt att det offentliga ger ett privat företag i uppdrag att finansiera och bygga vägen. Det har blivit allt vanligare att finansiera större investeringar i samarbete mellan offentlig och privat sektor. Det finns gott om lyckade exempel i vår omvärld. När vägen står klar driver och sköter företaget vägen medan staten betalar av. I princip är den offentliga sektorn ägare. En utbyggnad av till motorvägsstandard med hjälp av PPP-finansiering skulle möjliggöra en snabbare utbyggnad av till motorväg. Det finns dessutom beräkningar som tyder på att detta skulle vara mer kostnadseffektivt. Fördelen med en PPP-lösning för E22 är alltså att man snabbt kan sätta i gång utbyggnaden, att man snabbare kan få den klar eftersom hela sträckan kan tas i ett projekt, att det förmodligen blir billigare samt att den samhällsekonomiska vinsten blir stor genom att sydsvensk växtkraft tas till vara. Det finns en mycket bred samstämmighet i om att en snabb utbyggnad av är den viktigaste enskilda infrastrukturåtgärden för att utveckla och ta till vara växtkraft i hela regionen. I budgetpropositionen nämns inte utbyggnaden av . Det kan förklaras med den korta tid som den nya regeringen haft på sig för att bereda budgetpropositionen. Oavsett om det sker med PPP-finansiering eller på annat sätt måste emellertid utbyggnaden av vara högt prioriterad.
mot · GU02T419 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av järnvägssatsningar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av de svenska satsningarna på infrastruktur. mellan och är hårt belastad och underdimensionerad. Banan ingår i med ett stort antal fjärrtåg såsom X2000. trafikeras banan av svenska lokaltåg, Öresundståg och godståg. Antalet passagerare mellan och har fördubblats . Det är stora problem på sträckan med tåg i olika hastigheter och olika antal tågstopp. För att klara belastningen och svara mot utvecklingsmöjligheterna i behöver därför spårkapaciteten utökas. Ett sådant projekt är inlagt i infrastrukturplanen för järnvägar 20072009 men kommer enligt uppgift att bli kraftigt försenat. Utan en kapacitetsökning på sträckan mellan Flackarp (söder om ) och försvåras tågtrafikutvecklingen i hela . Ytterligare två spår behöver byggas för att den miljövänliga kollektivtrafiken ska få en positiv utveckling och möta behoven i den tillväxtstarka . Det finns olika uppfattningar i kommunerna mellan och om hur spåren ska läggas på ett miljövänligt sätt. Därför är det viktigt att aktivt driver förhandlingar för en dialog och presenterar konkreta förslag anpassade till den omgivande miljön. Anslagen till infrastruktur är inte generöst fördelade till och svarar inte mot de utvecklingsmöjligheter som finns. Här sker hälften av alla godstransporter i . Ändå motsvarar andel av anslag till järnväg och vägar inte folkmängden eller regionens behov av kommunikationer. I väntar flera andra projekt på genomförande. Simrishamnsbanan behövs för att knyta östra till tillväxtområdet och öppna för en positiv utveckling i östra . Lundalänken, LundDalby med anslutning till Simrishamnsbanan, behövs dels för att möta de lokala resandeströmmarna kring , dels för att resande från östra lätt ska kunna ta sig till . Det behövs en översyn över infrastruktursatsningarna i , så att inte kortsiktigt tänkande gör att tillväxtregioner hejdas i sin utveckling. Om tillväxtregioner, som , får goda förutsättningar att utnyttja sina möjligheter är det till nytta för hela . Satsningar på infrastruktur ska syfta till att öppna för möjligheter och till att göra investeringar som är samhällsekonomiskt lönsamma. Helt uppenbart skulle ökade satsningar på skånsk infrastruktur vara samhällsekonomiskt lönsamma för och för hela .
mot · GU02T421 · 2006-10-30 00:00:00 — Upphandling av rälsburna fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad kunskap hos trafikhuvudmän vid upphandling av rälsburna fordon. Som boende i är vi innerligt trötta på det faktum att de upphandlade franska tågen som trafikerar inte fungerar på det sätt som är rimligt att begära. Att tekniska småfel på utrustning kan uppstå har vi förståelse för. Att dörrar mellan olika kupéer inte alltid går att öppna är väl uthärdligt i det stora hela. Däremot är det oacceptabelt att ständigt ett antal av dessa tåg måste på översyn för att de helt enkelt inte rullar framåt och på så sätt föranleder stora störningar i trafiken med förseningar som följd. Dessa franska tåg valdes före andra fabrikat som också lämnat anbud på fordon på grund av en helhetsbedömning beträffande pris och kvalitet. Valet av fabrikat framstår som ett mycket tydligt felaktigt beslut av ansvariga för upphandlingen. Lärdomen av detta är att staten som ägare, i detta fall av SJ, måste ställa tydligare krav på ökad kunskap på den upphandlande enheten så att den produkt som valts utifrån uppställda kriterier med full säkerhet också fungerar när den sätts i trafik.