mot · GU02Fi244 · 2006-10-31 00:00:00 — Det handlar om rättvisa mellan vår generation och de kommande. Utan en progressiv miljö- och energipolitik kan levnadsstandarden och livskvaliteten komma att sänkas betydligt för kommande generationer. Framtiden skapar vi . För att värna vårt klimat och säkra vår energiförsörjning ska oljeberoende brytas . Då ska inte olja behövas för att värma våra hus och ingen bil ska vara ensidigt hänvisad till bensin eller diesel. Då ska vi kraftigt ha ökat vår förnybara energiproduktion och förbättrat vår förmåga att effektivt använda vår energi. De två största utmaningarna är att generellt öka energieffektiviseringen i samhället och bryta oljeberoendet i vägtrafiksektorn, som till är oljebaserad. Den gröna omställningen rymmer stora möjligheter i tillväxt, arbetstillfällen och livskvalitet i ett uthålligt samhälle. Nya program för investeringar och forskning. För att påskynda omställningen vill vi införa ett nytt investeringsprogram och ett nytt forskningsprogram för att minska förbrukningen och beroendet av olja. Genom programmen vill vi öka kunskapsutvecklingen och förstärka forskningen för att kunna bryta oljeberoendet. Forskningsprogrammet ger bland annat möjlighet att stärka utvecklingen inom solenergi, vågkraft, vätgas och bränsleceller. Samordningen av energieffektiviseringsarbetet behöver förbättras. Vi vill därför skapa ett särskilt råd för energieffektivisering som kan driva på energieffektiviseringsarbetet i hela samhället. Rådet ska stärka informationsarbetet och förbättra samordningen mellan olika aktörer. lade den tidigare socialdemokratiska regeringen fram ett nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. Det innehöll ett styrande mål för ökad energieffektivisering i bebyggelsen. Vi vill att energianvändningen per uppvärmd yta i bostäder och lokaler ska minska med 20procent , och därmed bidra till att den totala energiförbrukningen sjunker. Det är också viktigt att ställa krav på energieffektiva lösningar i offentlig upphandling och för statliga fastighetsägare. Statliga myndigheter och fastighetsbolag ska vara föredömen och leda utvecklingen när det gäller energieffektivisering. En intensifierad satsning på förnybar elproduktion. elförsörjning ska baseras på ökad andel förnybar elproduktion. Det förlängda systemet för gröna elcertifikat har lagt grunden för en lönsam utbyggnad med höga ambitionsnivåer. En fortsatt förenklad tillståndsgivning möjliggör Socialdemokraternas utbyggnadsmål om ny vindkraft . De rika möjligheter som finns till elproduktion och satsningar på biobränslen inom skogs- och jordbruk måste tillvaratas. Vi vill bryta vägtrafiksektorns beroende av olja genom ett brett arbete för effektivare transporter, ökad produktion av förnybara drivmedel samt genom en övergång till en fordonspark som inte enbart är hänvisad till fossila bränslen. Vi vill styra över gods från vägtransporter till kombinationer av väg, järnväg och sjötransporter. Därför vill vi utreda och föreslå så kallade logistiknoder för sjöfart/järnväg/lastbil. Vi vill ge stöd till smarta logistiklösningar, exempelvis ett antal strategiskt placerade omlastningsterminaler. Fördelaktigare att åka kollektivt. Vi vill bygga ut och modernisera kollektivtrafiken. Restiderna med tåg, framförallt mellan stora befolkningscentra, måste minska. Vi vill öka de ekonomiska drivkrafterna att använda kollektivtrafik till och från arbetet. Det är inte omöjligt att vi driver delar av vår bilpark på bränsleceller eller vätgas. För att utveckla framtidens bilar behöver vi kunskap och teknikutveckling. Den socialdemokratiska regeringen har tagit initiativ till flera viktiga insatser för att utveckla ny miljövänlig teknik på ett sätt som stärker svensk industris internationella konkurrenskraft. I forskningsprogrammet 2 satsar staten och industrin tillsammans på utveckling av hybridmotorer, teknik för förnybara drivmedel och en uthållig transportsektor. I det senaste initiativet, Gröna Flygplanet, satsar staten tillsammans med industrin på lätta material och mer bränslesnåla flygmotorer för flyg- och rymdindustri. Vi behöver en bilpark som är avsevärt effektivare på att använda sina bränslen. Därför vill vi fortsätta med skattesubventioner och andra stimulanser både till miljöbilar och förnybara drivmedel. Den som har en tjänstebil som kan drivas med miljövänliga bränslen ska få förmånsvärdet reducerat. Med en förstärkt skrotningspremie ska bilar utan katalysator skrotas ut. Nya dieselbilar med partikelfilter får skatterabatt. Personbilar, bussar och lastbilar som har miljövänligare motorer ska få lägre skatt. Införandet av den koldioxidbaserade fordonsskatten ska fullföljas och utvärderas. Målet är att minst varannan ny bil som säljs i slutet av den här mandatperioden ska vara en miljöbil. Förlängd skattenedsättning för biodrivmedel. Som ett första steg vill vi att användningen av förnybara drivmedel minst fördubblas . Vi vill förlänga skattenedsättningen för biodrivmedel till 2013 och ta fram långsiktiga styrmedel för fortsatt tillväxt och användning av biodrivmedel. Fler pumpar med förnybara fordonsbränslen. För att få ett genombrott för miljöbilar och förnybara drivmedel är tillgänglighet i hela viktigt. Därför kräver vi att större bensinstationer ska vara skyldiga att ha pumpar med förnybara fordonsbränslen. Bland annat ska biogas på tankställen stimuleras. Energieffektivisering inom industrin. infördes PFE, ett frivilligt femårigt program för eleffektivisering i energiintensiva industriföretag. Det ska bidra till effektivare elanvändning och starkare konkurrenskraft inom svensk industri. Vi vill nu gå vidare med energieffektivisering inom näringslivet inom ramen för investeringsprogrammet med fler berörda företag och fler åtgärder. Forskningen om branschspecifik energieffektivisering behöver förstärkas. En bättre fungerande elmarknad. Hur väl elmarknaden fungerar är en avgörande faktor för energiomställningen men också för ekonomin i stort; för jobben konkurrenskraften och industrin. Tillförsel av ny, förnybar, energi verkar prispressande . Insatserna för ökad energieffektivisering förbättrar likaså elmarknadens funktion. Den koncentration och konkurrensbrist upplever på elmarknaden, med allt dyrare elräkningar för hushåll och företag som följd, måste brytas. Även elmarknadens aktörer mår väl av tydliga spelregler. För svensk sysselsättning, konkurrenskraft och välfärd är det nödvändigt att vidta åtgärder för att rätta till bristerna. Vi vill begränsa elbolagens möjligheter att teckna dyra tillsvidareavtal, tillförsäkra långa avtal för industrin samt underlätta för nya aktörer att komma in på elmarknaden. Vi vill effektivisera elbörsen genom en uppdelning i två marknader, begränsa samägandet av vattenkraft och kärnkraft samt underlätta för aktiva konsumenter att påverka sina elkostnader. På en avreglerad marknad ska reglerna tydliggöra kraftföretagens ansvar för att det finns tillträckligt med effekt i energisystemet. 3.9Rättvisa och effektiva skatter Skatterna betalar vår gemensamma välfärd och omfördelar från dem som har till dem som saknar. Rättvisa skatter är viktigt för att minska klyftorna och ge alla människor goda möjligheter till ett tryggt liv. står inför nya utmaningar. Ett skatteuttag på dagens nivå är möjligt men kräver att skattesystemet utformas på ett effektivt sätt. Bättre skatter för företagare Enkla och tydliga skatteregler underlättar för både företag och privatpersoner. Målet att den administrativa bördan för företagen ska reduceras på skatteområdet ska fullföljas. Nedsatt arbetsgivaravgift för enmansföretagare. finns det ca 100000 soloföretagare i . Det är viktigt att de kan och vågar anställa. Därför ska soloföretagare som gör sin första anställning få arbetsgivaravgiften slopad med undantag från den del av arbetsgivaravgiften som betalas in till pensionssystemet. På en arbetsmarknad där förändringar och omstruktureringar sker allt snabbare krävs goda förutsättningar att arbeta på andra platser än i anslutning till hemmet. Vi vill därför förbättra möjligheterna till pendling och dubbel bosättning. Resorna till och från arbetet är en stor utgift, särskilt i glesbygd. Reseavdraget möjliggör för fler människor att pendla och det utvidgar arbetsmarknaden. Därför vill vi höja reseavdraget med . Även de som har förmånsbilar ska få höjt reseavdrag med . Generösare avdrag vid dubbel bosättning. För att öka rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen ska avdrag få göras . Dessutom ska villkoren för avdrag bli enklare att uppfylla och tillämpa. Fryst uttag av fastighetsskatt Fastighetsskatten är en viktig inkomstkälla i en globaliserad ekonomi. Det är en skattebas som behöver vårdas för att kunna upprätthållas långsiktigt. Fastighetsskatten har därför förbättrats på flera sätt . Begränsnings- och dämpningsregler har införts och gjorts mer generösa över tiden. Höjda fastighetspriser innebär dock att det fortfarande finns skäl att göra förändringar. Frys uttaget av fastighetsskatt. har värdena på privatfastigheter ökat kraftigt. Socialdemokraterna anser inte att uttaget av fastighetsskatt behöver öka. Därför ska uttaget av fastighetsskatt frysas nivå under 20062008 i avvaktan på en långsiktig lösning. När fastighetspriserna stigit kan det finnas hushåll med låga inkomster som inte omfattas av begränsningsregeln. Därför vill vi höja taket i begränsningsregeln till . En del, framförallt äldre personer, bor i hyresrätt eller bostadsrätt och har ett fritidshus som stigit kraftigt i värde. För att underlätta för dessa att behålla sitt fritidshus ska begränsningsregeln även tillämpas på fritidsfastigheter. Ett nytt steg på väg mot avskaffad reklamskatt tillkännagav 2002 att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras. I budgetpropositionen tog den tidigare socialdemokratiska regeringen ett första steg i avskaffandet av reklamskatten. Ändringarna innebar att antalet tidningar som är skattepliktiga minskade och att skatten sänktes för dem som betalar reklamskatt. Det är angeläget att ta ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten. Färre skattepliktiga publikationer. Periodiska publikationer, inklusive gratisutdelade publikationer, ska ha samma beskattningsregler som dagspressen. Förslaget medför att antalet skattepliktiga publikationer minskar betydligt och att gratistidningarna får sänkt skatt. Avskaffad reklamskatt för ideella föreningar. Många föreningar upplever reklamskatten som krånglig som skatten som helhet är på väg att avskaffas. Vi vill därför att reklamskatten för ideella föreningar helt slopas . Mer välfärd för varje skattekrona För att säkra en god välfärd måste skattesystemet klara av att möta de utmaningar som står inför. Förutsättningarna för skattesystemet har förändrats sedan skattereformen 1990/91. Globaliseringen, klimatförändringen och andra miljöhot, EU-medlemskapet och förändringar av skattesystemet i sig självt är några exempel. Skattereformen 1990/91 byggde på en blocköverskridande överenskommelse och gav stabila spelregler. Vår utgångspunkt är att skattesystemet ska bygga på breda skattebaser och låga skattesatser samt enkla och tydliga regler. Vi kan dock konstatera att regeringens politik går i rakt motsatt riktning. Kortsiktighet går före långsiktighet. Särreglerna blir fler och krånglet ökar. Gränsdragningsproblem byggs in. Mot den här bakgrunden ser vi inga förutsättningar för en blocköverskridande skattereform , och därmed finns heller inga förutsättningar för en brett sammansatt parlamentarisk översyn av hela skattesystemet. Bekämpa skatte- och förmånsfusk Legitimiteten för den svenska välfärdsmodellen bygger på att alla gör rätt för sig och att förmåner och bidrag betalas ut till dem de är avsedda för. För den enskilde måste det vara lätt att göra rätt som myndigheternas arbete ska bygga på en rättssäker och enhetlig tillämpning av regler. Detta förutsätter att rättigheter och skyldigheter är tydliga. Den socialdemokratiska regeringen presenterade en strategi för att få mer välfärd för varje inbetald skattekrona. Strategin har utvecklats . Det handlar om att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystem och att öka produktiviteten i den offentliga sektorn. De förslag som den nya borgerliga regeringen föreslår i budgetpropositionen är ett utlopp av det arbete som den tidigare socialdemokratiska regeringen bedrivit. Exempelvis rör det sig om reformeringen av den straffrättsliga regleringen, översynen av återkravsbestämmelserna, utökat informationsutbyte, ökade resurser till kontrollverksamhet och skärpta krav på kommittéer. skjuter regeringen åtgärderna mot skattefusk . Detta trots att regeringen i budgetpropositionen skriver: Skattefusk snedvrider konkurrensen på olika marknader, leder till utanförskap, sociala problem och orättvisa mellan olika skattebetalare. Att skjuta åtgärder ger felaktiga signaler och riskerar att leda till att staten går miste om betydande skatteintäkter. Trovärdigheten i att bekämpa fusk i förmånssystemen kräver att man parallellt bekämpar skattefusk. Det krävs ett brett åtgärdsprogram för att komma åt skattefusket. Stärkt skattekontroll på , personalliggare och oannonserade kontroller i vissa branscher, omvänd momsskyldighet i byggbranschen och effektivisering av skattebrottsenheternas utredningar är några exempel. krävs ytterligare steg. Det förekommer omfattande manipulationer av kassaregister i syfte att undandra skatt. Det gör att skattebördan vältras över på andra och att konkurrensen på marknaden snedvrids. Seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av oseriösa. Vi vill att ett krav på typgodkända kassaregister införs i kontantbranscherna. För att underlätta för de allra minsta företagen att köpa in kassaregister ska ett särskilt stöd införas. Skattemoralen i samhället behöver stärkas. Alltför många tycks vara beredda att anlita barnflickor, städhjälp och hantverkare utan att betala skatt. Konsekvenserna av sådant beteende är, precis som regeringen själv påpekar, stora. Kunskapen om konsekvenserna av skattefusk behöver öka. ges extra resurser för att öka informationen om konsekvenserna av skattefusk. 4Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken Den nytillträdda regeringens ekonomiska politik innehåller allvarliga brister. Den öppna arbetslösheten ökar. Svensk konkurrenskraft försvagas. De offentliga finanserna försvagas. Ohälsotalen riskerar att öka. Försvarsramarna ökar trots att de militära hoten minskar. Brott mot pensionsöverenskommelsen. Skattesystemet görs mer ineffektivt och orättvist. Regeringens sysselsättningspolitik går ut på att bekämpa de arbetslösa istället för att bekämpa arbetslösheten. Politiken inriktas på att försämra villkoren för dem som har haft oturen att hamna i arbetslöshet genom en rad åtgärder på olika områden. Tanken är att satsa mindre på kompetensutveckling genom att skära ned i arbetsmarknadspolitiken, göra det dyrare att vara arbetslös genom att försvaga arbetslöshetsförsäkringen och att minska den fackliga anslutningsgraden genom att höja kostnaden för att vara med i facket. kommer den öppna arbetslösheten att uppgå till . Det är högre än de som den öppna arbetslösheten blivit om Socialdemokraterna regerat vidare. På arbetsmarknadspolitikens område genomförs stora neddragningar. minskar antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder med 52000. är planen att ytterligare minska med 27000 platser. slopas en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Syftet är att öka arbetskraftsutbudet så att fler personer kan söka samma jobb och konkurrera om vem som kan ta lägst lön. Genom att växla över anställningsstöd till nystartsjobb med för låg subventionsgrad får arbetsgivaren en mindre subvention vilket pressar ned lönerna. sänks ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen i en rad steg. sänks taket i a-kassan . sänks ersättningen från . övergår den arbetslöse i en jobb- och utvecklingsgaranti . Om en plats inte kan beredas kommer det att ges en ytterligare ersättningsperiod . Därefter är det socialbidrag som gäller. sänks den inkomst vilken arbetslöshetsförsäkringen utgår från genom att den sjukpenninggrundande inkomsten ska multipliceras med 0,989, det vill säga en ytterligare sänkning på alla socialförsäkringar. För att ytterligare öka skillnaderna mellan den som arbetar och den som är arbetslös införs ett avdrag endast för den som redan har inkomst av tjänst. För den som är arbetslös, sjuk eller föräldraledig utgår högre skatt. Sammantaget kommer från att ha en arbetslöshetsförsäkring som hamnar för den som har varit arbetslös , eller om man har försörjningsansvar för barn. Även för dem som är arbetslösa kommer a-kassan att försämras. Det kommer inte att underlätta övergången från ett jobb till ett annat. Flexibiliteten på arbetsmarknaden minskar. Tabell 10 visar att 186600 personer kommer att få sänkt arbetslöshetsersättning 2007, enbart till följd av att taket sänks . Antal personer som 2007 får sänkt arbetslöshetsersättning vid sänkning av taket , uppdelat länsvis Källa: , . En attack mot fackföreningsrörelsen Regeringen aviserar i budgetproposition en höjning av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. ska medlemsavgifterna differentieras till varje arbetslöshetskassa så att de kassor som har hög arbetslöshet ska få en högre avgift, medan de kassor som har en låg arbetslöshet ska få en lägre avgift. Regeringen aviserar att ingen kassa ska få en höjning med mer än . Detta gör att det kan bli svårt att dra in de som har utlovats av regeringen för att finansiera de stora skattesänkningarna. har andra kassor räknat ut att deras avgift behöver höjas med mer än för att få ekvationen att gå ihop. Frågan är vilket löfte som regeringen ska bryta: det om i maximal höjning eller det om i ökade intäkter? För att ytterligare fördyra för löntagare att vara med i facket föreslås att avdragsrätten för fackföreningsavgifter och medlemsavgiften i a-kassan slopas. Därmed uppkommer asymmetrin att företagen kan dra av sin medlemsavgift till arbetsgivarorganisationer medan arbetstagarna inte kan dra av sin avgift till fackföreningen. Den borgerliga regeringen ställer sig därmed inte neutral mellan parterna på arbetsmarknaden. Även på avtalssidan försöker regeringen underminera fackets ställning. Visserligen påstår sig regeringen vara för kollektivavtal, men i praktiken undermineras detta genom att det görs möjligt att få en F-skattesedel även om man enbart har en arbetsgivare. Därmed kan löntagare med avtalsenlig lön omvandlas till småföretagare med låg lön. Den sammantagna konsekvensen av de förändringar som regeringen aviserar är en kraftig försvagning av arbetstagaren och en förstärkning av arbetsgivarens makt. Resultatet kommer att bli framväxten av en låglönemarknad. Genom att sänka a-kassan tvingas arbetslösa sänka sina lönekrav. Genom att göra det dyrare att vara med i facket minskar anslutningsgraden och därmed fackets förhandlingsstyrka. Genom att den öppna arbetslösheten medvetet hålls hög ökar konkurrensen om jobben. stängs möjligheten för vidareutbildning och livslångt lärande. Målet för regeringens politik är framväxten av en låglönemarknad. För att öka efterfrågan på låglönejobb inför regeringen i konsekvens med detta ett avdrag för hushållsnära tjänster. Svensk arbetsmarknad har förmått att producera högre sysselsättning som reallönerna har ökat ordentligt. Med den borgerliga regeringens politik höjs konfliktnivån i samhället. Med den borgerliga regeringens politik ökar klyftorna. blir ett hårdare samhälle att leva i. Regeringens första budgetproposition ökar klyftorna i . Skillnaderna vidgas mellan dem som tjänar mycket och dem som tjänar lite, mellan dem som har jobb och dem som saknar jobb, mellan dem som är friska och dem som är sjuka och mellan dem som har stora förmögenheter och dem som är utan. Socialdemokraterna har låtit () analysera vilka effekter regeringens politik har på individer utifrån vilken decilgrupp de tillhör, det vill säga hela befolkningen uppdelad på tio grupper utifrån sina inkomstförhållanden. Sammanställningen visar tydligt att det är de rika som gynnas på de fattigas bekostnad. Denna information brukar normalt framgå av budgetpropositionen. Regeringen har dock valt att undanhålla den informationen. Effekter av regeringens politik på decilgrupper (Procent av den totala inkomstförändringen för befolkningen indelad i deciler.) Källa: (). Vidare har analyserat regeringens politik utifrån hur kvinnor och män påverkas. Analysen visar att kvinnor missgynnas. Effekter av regeringens politik på kön (Procent av den totala inkomstförändringen för män och kvinnor.) Källa: (). För att konkurrera framgångsrikt måste ett litet, exportberoende land som se till att dess varor och tjänster ständigt innehåller mer kunskap, utbildning, forskning, marknadsföring och design. Regeringens politik stärker dock inte i en hårdnande internationell konkurrens. Tvärtom, konkurrenskraften försvagas på flera sätt: Hem-pc-reformen, som bidragit till ställning som ledande IT-nation, avskaffas. Även de med ingångna avtal drabbas. Det hotar 4400 jobb inom IT-sektorn och riskerar att innebära att det relativa svenska försprånget i IT-kunskap hos allmänheten försvinner. Utbyggnaden av högskolan stoppas. Eftersom ungdomskullarna växer innebär det att en lägre andel av varje ungdomskull kommer att läsa vidare på universitet eller högskola. Intagningsreglerna till högskolan försämras. Det ska inte längre vara möjligt för personer som är eller äldre och som har arbetslivserfarenhet att söka på specialkvot till högskolan. Det innebär att samhället går miste om att ta tillvara talangen hos många människor med värdefulla arbetslivserfarenheter. Förnyelsen av gymnasieskolan stoppas upp och skjuts . En ny, modern lärlingsutbildning genomförs inte och den nödvändiga kvalitetsförstärkningen av yrkesutbildningen stoppas. Vuxenutbildningen skärs ned. Komvux anslag minskar med vilket motsvarar 14600 helårsplatser. Studiestödet till de vuxenstuderande försämras. Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande avvecklas . Möjligheten att fullfölja det livslånga lärandet försämras. Forskningssatsningen på små och medelstora företag slopas. försvinner när Forska & väx-satsningen läggs ned. Investerings- och exportfrämjandet minskas kraftigt. Därmed försämras svenska företags möjligheter till expansion. Avskaffade investerings- och räntebidrag minskar kraftigt incitamenten till nyinvesteringar i bostadssektorn. Istället avser regeringen att subventionera städhjälp i hemmet och sänka skatten på dyra fastigheter i . Detta är inte åtgärder som befrämjar en modernisering av den svenska ekonomin. De borgerliga partierna gick till val på att alla skattesänkningar skulle vara finansierade. Detta vallöfte bryts redan i den första budgeten. Trots de goda ekonomiska förutsättningarna föreslår regeringen ofinansierade skattesänkningar om sammantaget . Det är en dålig start för den nya regeringen och leder till svagare offentliga finanser. (miljarder kronor) I anslagsförändringarna ingår även dynamiska effekter av åtgärder mot fusk och överutnyttjande i sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och stärkta insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar. Dessa uppgår till 2007 och 2008. På arbetsmarknadspolitikens område innebär regeringens politik ökad arbetslöshet. Mycket tyder på att regeringens politik för sjukförsäkringen innebär att ohälsan kommer att öka. Arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaden avskaffas. Vidare avskaffas arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar. Sammantaget innebär det att arbetsgivarnas drivkrafter att hjälpa sjuka medarbetare tillbaka till arbetslivet minskar. Detta kommer framförallt att drabba kvinnor eftersom kvinnors ohälsa är större än mäns. Genom att kräva läkarintyg från första sjukdagen tvingar regeringen sjuka att gå till primärvården istället för att kurera förkylningar och magsjukor själva. Nedläggningen av och nedmonteringen av innebär att kunskapen om arbetsmiljö och hälsa kommer att minska.