mot · GU02U246 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska ansluta sig till rekommendationer gällande alla massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska verka för att kärnvapen, kemiska och biologiska massförstörelsevapen ska förbjudas folkrättsligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska verka för att Nato omprövar sin säkerhetsstrategi som bygger på avskräckning med kärnvapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör återta rollen i FN som pådrivande i kärnvapennedrusning genom att återuppliva NAC. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka inom EU för att unionen ska bli en kärnvapenfri zon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för att blir det första landet i som avskaffar sina kärnvapen. var det med kärnvapen förintade och . Några överlevde med ohyggliga skador. Bombernas fruktansvärda effekt var avsedd som varning till , som svarade med att bygga upp en egen kärnvapenarsenal. , och följde efter, medan planer på en egen atombomb tack och lov stoppades. terrorbalans med förmåga till ömsesidig utplåning präglade världen . Mot detta växte fredsrörelsen över hela världen och tvingade fram avtal om provstopp, nedrustning, icke-spridning, mot militarisering av rymden m.m. Trots detta fick stöd av västmakterna att utveckla kärnvapen och bedömdes ha ca 200 stridsspetsar. försåg också med kärnvapen. När upplöstes hoppades många att det skulle öppna vägen för nedrustning av kärnvapen. Efter avtal med drogs de ryska kärnvapnen bort från . och minskade sina arsenaler. Men har fortfarande 480 taktiska kärnvapen i europeiska Natoländer. Hotet att kärnvapen ska användas är större . har ensidigt dragit sig ur eller ensidigt brutit mot alla avtal mot kärnvapen. Istället är i stånd att modernisera hela sin kärnvapenarsenal. I Nuclear Posture Rewiev 2002 bekräftar sin beredskap att slå till först i så kallat förebyggande syfte mot länder som , , , , och . Till detta kommer inringningen av och med utbyggnad av och kärnvapenbestyckade Tridentubåtar förmögna att förinta norra halvklotet. kan utradera alla deras kärnvapen med ett första slag. har reagerat med upprustning av taktiska kärnvapen. nya världsordning utvecklade också och kärnvapen. utnyttjar sin förmåga att framställa kärnvapen för att framtvinga ett icke-angreppsavtal med . Fler stater kan i detta se möjlighet att avvärja faran från politik att i förebyggande syfte kunna anfalla 60 mörka hörn i världen. Kärnvapen är och förblir de värsta tänkbara massförstörelsevapnen. kärnvapenutveckling och krigspolitik utgör det största hotet för att kärnvapen ska komma till användning och att fler ska försöka framställa dem. När det gäller uppmanar regeringen att kräva att med sitt överlägsna vapeninnehav inleder nedrustningen av kärnvapen, att och övriga kärnvapenmakter följer efter samt att drar tillbaka sina kärnvapen från och upphör med att hota andra länder med förebyggande kärnvapenanfall. tillsatte 2003 en kommission med som ordförande för att utarbeta förslag till det fortsatta arbetet med nedrustning av nukleära, biologiska och kemiska massförstörelsevapen. presenterades of terror: Freeing the world of nuclear, biological and chemical arms som innehåller sextio förslag till det fortsatta arbetet. föreslår att innehav och användning av kärnvapen ska förbjudas folkrättsligt liksom kemiska och biologiska vapen. Men innan det är möjligt anser kommissionen att det viktigaste steget är att länder ratificerar provstoppsavtalet för att förhindra utvecklingen av nya kärnvapen, vilket många länder är i stånd att göra. Kommissionen menar att kärnvapenhotet är påtagligt, eftersom fler länder än har tillgång till kärnvapen och att världen riskerar en ytterligare spridning av kärnvapen om inte de fem länder som först skaffade kärnvapen lever upp till sina åtaganden om nedrustning. ska ansluta sig till rekommendationer gällande alla massförstörelsevapen samt verka för att kärnvapen ska förbjudas folkrättsligt liksom kemiska och biologiska massförstörelsevapen. Detta ska ges regeringen till känna. Nato har kritiserats för att deras kärnvapenstrategi strider mot icke-spridningsavtalet (NPT). Enligt artikel VI i icke-spridningsavtalet förbinder sig länderna att fortsätta förhandlingarna om att stoppa kärnvapenupprustningen och om ett avtal om allmän och fullständig nedrustning. Vid översynskonferensen antogs ett dokument om fortsatt unilateral nedrustning, minskning av taktiska kärnvapen och en minskad betydelse för kärnvapen i säkerhetspolitiken i det så kallade 13-punktsprogrammet för total kärnvapennedrustning. Målet om fullständig kärnvapennedrustning, och målet om att kärnvapen ska få minskad betydelse i säkerhetspolitiken, vägleder däremot inte Natos kärnvapenpolicy. I Natos säkerhetsstrategi står följande: /.../ The precence of conventional and nuclear forces in Europe remains vital to the security of Europe, which is inseparably linked to that of North . To protect peace and prevent war or any kind of coercion, the Alliance will maintain for the forseeable future an appropriate mix of nuclear and conventional forces based in Europe and kept up to date when necessary, although at a minimum sufficient level. /.../ Nuclear weapons make a unique contribution in rendering risks of aggression against the Alliance incalculable and unacceptable. Thus, they remain essential to preserve peace. The supreme guarantee of the security of the is provided by the strategic nuclear forces of the Alliance, particularly those of the ; the independent nuclear forces of the and , which have a deterrent role of their own, contribute to the overall deterrence and security of the . Natos säkerhetsstrategi fäster således stor betydelse vid kärnvapen, som man anser är nödvändiga för att bevara Natoländernas säkerhet under överskådlig framtid. Nato har också blivit kritiserat för utplaceringen av 480 amerikanska taktiska kärnvapen i fem europeiska Natoländer. Enligt NPT är det förbjudet att sprida eller överlåta kontroll över kärnvapen från kärnvapenländer till icke-kärnvapenländer. De amerikanska taktiska kärnvapnen är inte bara utplacerade på dessa länders territorium, de kan också användas av det aktuella landet i händelse av krig. Regeringen ska verka för att Nato omprövar sin säkerhetsstrategi som bygger på avskräckning med kärnvapen. Detta bör ges regeringen till känna. bildades den s.k. New Agenda Coalition i FN av sju alliansfria länder, , , , , , och . NAC lade fram en resolution i med namnet Towards a nuclear-weapon-free world: the need for a new agenda som antogs med stor majoritet. Resolutionen innehöll uppmaningar om ratifikation och tillträde till provstoppsavtalet, och kärnvapenstaterna uppmanades att visa sitt villkorslösa engagemang för att påbörja förhandlingar om skyndsam och total kärnvapennedrustning. Natoländerna röstade emot resolutionen, eller avstod från att rösta. Efter lades en liknande version av NAC-resolutionen fram igen, och fick då stöd av nästan alla Natoländer. Bara , och röstade emot. Men när NAC-länderna presenterade liknande resolutioner och 2003 var det enda Natoland som röstade för resolutionen. lyckades inte enas om ett slutdokument och framgångarna med kärnvapennedrustning har därmed avstannat. En viktig orsak till problemen är Bushregeringens brist på politisk vilja till kärnvapennedrustning. New Agenda Coalitions aktivitet har avstannat efter översynskonferensen och istället har den så kallade Sjugruppen för kärnvapennedrustning tillkommit på initiativ av . De alliansfria länderna har spelat en alldeles särskild roll i FN:s arbete med kärnvapennedrustning. När 1998 ansökte om medlemskap i militäralliansen var man aktiv i NAC. Nato ställde då krav på att fick välja, eftersom man inte har en chans att bli medlemsland i militäralliansen om man verkar för radikal kärnvapennedrustning. Den militära alliansfriheten möjliggör en självständig utrikespolitik. bör återta rollen i FN som pådrivande i kärnvapennedrustning genom att återuppliva NAC. Detta ska ges regeringen till känna. bör vidare tillkännage för regeringen att regeringen bör verka inom EU för att unionen ska bli en kärnvapenfri zon. pågår en debatt i huruvida man ska modernisera de fyra stycken kärnvapenbestyckade så kallade Tridentubåtarna. Systemet håller på att åldras, men beräknas kunna vara i bruk till och med . Att modernisera kärnvapen kommer att bli kostsamt och kritiker menar att de inte längre fyller något säkerhetspolitiskt syfte. har endast den brittiska regeringen tagit ställning till kärnvapenfrågan, men många parlamentsledamöter menar att frågan måste diskuteras och avgöras i parlamentet. Om skulle besluta att inte modernisera sina kärnvapen vore landet det första i bland de gamla kärnvapenländerna att avskaffa sina kärnvapen och stödja en säkerhetspolitik utan kärnvapen. borde stödja en sådan positiv utveckling. Regeringen bör verka för att blir det första landet i att avskaffa sina kärnvapen. Detta ska ges regeringen till känna.