ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub286 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka retorikträningen i skolan och undersöka hur skolan lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Att våga tala inför en grupp människor utgör ett svårt hinder för många svenskar. Denna rädsla omöjliggör också ett aktivt deltagande i de demokratiska processerna för en stor del av befolkningen. För att motverka denna rädsla behöver människor i tidig ålder lära sig att tala inför andra människor. Systematisk träning i retorik och presentationsteknik borde därmed vara ett självklart inslag . Det handlar om att det ska bli en positiv upplevelse att prata inför andra. Genom att tidigt lära ut presentationsteknik skulle elever kunna få rika talträningstillfällen och verksamma redskap att använda i framtida talsituationer. Att våga tala offentligt stärker självförtroendet och ökar medvetandet om vikten av att delta i samhälls- och kulturliv. I förskolans läroplan är visserligen kommunikation ett centralt begrepp och i kursplan i svenska lyfts skolans ansvar för den språkliga utvecklingen fram. I kursplanen står det uttryckligen att den språkliga utvecklingen ska leda till ökad säkerhet att använda språket uttrycksfullt och tydligt i både tal och skrift. Men det räcker inte. Kursplanen skulle ännu tydligare kunna betona vikten av att eleverna lär sig retorik. Det skulle i sin tur kunna leda till att ett av målen för svenskundervisningen lättare kunde uppnås, dvs. att elever ska våga uttrycka sig på olika sätt och muntligt redogöra för saker. Detta är ett område som andra elever i andra länder genom sin skolgång blir mycket duktiga på, inte minst i . Att våga tala inför andra människor är centralt för att kunna agera som delaktig samhällsmedborgare. Det bör undersökas hur väl skolorna lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Om brister upptäcks, bör få i uppdrag att stödja skolorna i detta arbete.
mot · GU02Ub287 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarutbildning förlagd till . finns det stor efterfrågan på läkare inom flera specialiteter. Det är också så att nästintill varannan läkare är eller äldre och således närmar sig pensionsåldern. Situationen förvärras av att efterfrågan på läkare antas öka snabbare än tillgången på grund av befolkningstillväxten och en åldrande befolkning. Behovet av läkare i är således stort, så även i län. Denna brist måste vi råda bot på genom fler utbildningsplatser. Det är som i (USÖ) invigdes. Ett sjukhus som befäst sin position som universitetssjukhus genom att bedriva egen forskning och högspecialiserad vård. USÖ har också ett nära samarbete med . En ny läkarutbildning vid skulle förbättra läkarrekryteringen till hela regionen men också stärka läkarförsörjningen utanför de tre storstadsregionerna. har ett modernt tänkande när det gäller en ny läkarutbildning. Det handlar inte bara om att täcka behovet av läkare, utan fokus ligger även på att tillfredsställa den förändrade kompetens som framtidens läkare kommer att behöva. Utbildningens upplägg motsvarar också de vårdbehov som kommer att vara de största . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub289 · 2006-10-27 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar i skolans syn på undervisning i ämnet idrott och hälsa för att förebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar. barn och ungdomar mår sämre visar olika undersökningar. Alltför mycket stillasittande i form av TV-tittande, video, TV- och dataspel i stället för lek och rörelse präglar alltfler barns vardag. Stillasittande tillsammans med stor konsumtion av läskedrycksprodukter och snabbmat leder till hälsoproblem och fetma. kan vid mönstring se att ungdomar lider av övervikt och dålig kondition. är en stor andel vuxna sjukskrivna på grund av olika former av överbelastningsproblem. Kostnaderna för sjukskrivningar och läkemedelsförskrivning ökar dramatiskt. Livskvaliteten minskar och det är därför angeläget och nödvändigt att kraftfulla åtgärder sätts in bl.a. inom skolan. Ämnet idrott och hälsa fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. Även mycket unga elever i måste, om de är med på skolgymnastiken över huvud taget, delta i tävlingsmoment. Det som räknas är att springa snabbt och hoppa högt eller långt. Ofta är idrottslektionerna fokuserade på tävlingsmoment, vilket hämmar de barn som lider av övervikt. Detta leder till att de elever som mest av allt behöver motionera och träna tappar lusten och motivationen om de upplever att de inte duger eller är dåliga. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten för att delta. Detta förhållande behöver ändras. Det är angeläget att skolan skapar ett bestående intresse och en förståelse för vikten av regelbunden fysisk aktivitet. Där det snarare gäller att hjälpa eleverna att finna en lustbetonad form av rörelse, vilken den än är. Alla elevers möjligheter till allsidig och lustbetonad motion med målsättningen att förbättra kondition, styrka, rörlighet samt koordination behöver bli en realitet. Elevernas behov av att träna och utveckla sina färdigheter i olika idrottsaktiviteter skall uppmuntras. Skolan skall ge allsidig kunskap om faktorer som påverkar hälsan. Kostens betydelse måste mer tydligt komma i fokus. Hur påverkas kroppen av ensidig snabbmat etc.? Även förståelsen för ett ergonomiskt riktigt arbetssätt behöver visas i undervisningen. Eleverna skall även ges grundläggande kunskaper i simning, livräddning och första hjälpen. Motion i form av dans i olika former bör eleverna bli förtrogna med. kan vara en motionsform för dem som inte har förutsättningar för annan idrott. Kunskaper om olika former av friluftsliv och möjligheten för elever med särskilda behov att få en individuellt anpassad undervisning måste stärkas.
mot · GU02Ub290 · 2006-10-26 00:00:00 — Handläggningstider för högskolors universitetsansökningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ansökningar från högskolor . Flera högskolor funderar på och förbereder sig för att skicka in en ansökan om att bli universitet. Som exempel kan nämnas , som har uppvaktat utbildningsministern och lämnat över en formell ansökan om universitetsstatus. Arbetet med att få universitetsstatus är långsiktigt och planeringen inför ansökan har gjorts . Många eldsjälar som brinner för sin ort och sin högskola är inblandade. För att den positiva utveckling av hela verksamheten som detta innebär inte skall stanna av är det viktigt med snabba besked medan engagemang och skaparglädje fortfarande finns kvar. lämnade ett antal högskolor in ansökningar om examinationsrätt, men regeringen har inte besvarat dem. I stället för att underlätta för högskolorna att profilera sig och förbättra utbildningen har ansökningarna fastnat i myndigheternas administration, och risken är uppenbar att de personer som var drivande när ansökan lämnades in är kvar när den besvaras. Man får hoppas att den långsamma handläggningen av examinationsrätt inte är indikation för hur ansökningar om universitetsstatus tar. Regeringens hantering av dessa ansökningar måste ske inom rimliga tidsramar för att bevara den kraft och idérikedom som finns bakom en ansökan. skall ha en skyldighet att utreda de ansökningar som kommer in och ge ett utlåtande över de koncept och profiler som högskolorna föreslår, även om man av budgettekniska skäl inte kan förorda starten av nya universitet . Ett tidigt besked kan hålla liv i glöden som det ger möjlighet att utveckla och förbättra konceptet.
mot · GU02Ub292 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för skolskjuts oavsett skolans huvudman. En stor andel av barnen i går i friskolor. Genom skolpengen är det möjligt för alla föräldrar att välja skola för sina barns skolgång oavsett om den är kommunalt driven eller kallas friskola med annan huvudman. finns vissa inslag inom skolan som försvårar val av skola; ett exempel på detta är skolskjuts. För barn som går i skola där kommunen är huvudman erbjuds ofta skolskjuts för de barn som uppfyller det kommunalt fastställda regelverket. I dessa fall är det vanligt att kostnaden för skolskjuts ligger utanför den ersättning skolan erhåller för eleven. För barn i friskolor ingår ofta skolskjuts i den allmänna schablon som friskolan erhåller för barnet. Oavsett i vilken skolform barnet erhåller sin utbildning bör förutsättningarna vara desamma. Alla barn skall ha möjlighet att välja skola, det skall inte vara avståndet till skolan som är styrande för skolvalet.
mot · GU02Ub293 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna att stötta kommunerna när det gäller att finansiera distansundervisningen. Kommunala lärcentrum har blivit en alltmer integrerad del i den högre utbildningen i . finns lärcentrum i omkring 250 av landets kommuner. Vid de flesta lärcentrum finns någon form av högskoleverksamhet. med flera har konstaterat att någon fortsatt utökning av antalet regionala högskolor knappast är möjlig. Lärcentrum får därför en alltmer strategisk roll för utvecklingen när det gäller att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Studier visar att majoriteten av de högskolestuderande som studerar vid kommunala lärcentrum kommer från socioekonomiska grupper som normalt inte söker sig till högre utbildning. Trots den betydelse kommunala lärcentrum anses ha för ökad tillväxt i hela landet och den väldokumenterat stora betydelse kommunernas lärcentrum haft för att bryta den sociala snedrekryteringen inom det högre utbildningsväsendet, finns det fortfarande ingen ordnad finansiering för lärcentrumförmedlad högskoleutbildning. Den distansutbildning som lärcentrum bedriver spelar en stor roll för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen. Lärcentrum arbetar med att inventera och analysera utbildningsbehov och fungerar som mäklare genom att kommunicera individers, arbetsmarknadens och näringslivets önskemål till olika utbildningsanordnare. Genom att informera om utbildningar och marknadsföra dem stimulerar lärcentrum efterfrågan från både individer och arbetsgivare. Lärcentrum samspelar med olika aktörer för att driva på den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen. Genom strategiskt samarbete i olika nätverk spelar lärcentrum en viktig roll för lokal och regional utveckling. Ett tydligt tecken på detta är att av dem som studerat vid lärcentrum i i efter sin utbildning har stannat kvar i regionen. Genom lärcentrum kan alltså den genomsnittliga utbildningsnivån höjas i ett län. Det gör att fler av ett läns arbetslösa kan få rätt utbildning för de jobb de vill söka på sina respektive hemorter. Detta leder till att både företagarna och den offentliga sektorns arbetsgivare inom till exempel vård och omsorg får ett större utbud av utbildade arbetssökande. Därmed underlättas rekryteringen till de lediga jobb som finns. Det är därför viktigt med distansundervisning på högskolenivå. Att etablera en god distansundervisning med egen metodik är dock en krävande och kostsam uppgift. Det behövs hög kvalitet på den teknik man använder, goda läromedel, snabba lärarreaktioner, veckoslutsmöten och goda resmöjligheter. Jag anser därför att det är viktigt att staten, som ansvarar för högskolorna, ser över möjligheterna att stötta kommunerna när det gäller att finansiera distansundervisningen.
mot · GU02Ub295 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om granskningen av läromedel. Läromedel som används i undervisning bör vara neutrala och fria från fördomsfulla formuleringar. Så är tyvärr inte fallet. förekommer det läromedel som ger uttryck för fördomar om t.ex. olika folkslag, sexualitet, religion och politik. Negativt laddade ord används och vissa politiska ideologier framhävs mer än andra. Även i beskrivningen av internationella konflikter läggs värderingar in i stället för att basera på fakta. I dagens mångkulturella samhälle ska det inte förekomma läromedel som diskriminerar vare sig invandrargrupper, homosexuella eller religioner och trossamfund. Regeringen bör därför tillsätta en kommission för granskning av läromedel för att försäkra sig om att kommande upplagor läromedel inte innehåller fördomar eller kränkande ord och beskrivningar. Läromedel ska förmedla korrekt information och inte värderingar.
mot · GU02Ub296 · 2006-10-26 00:00:00 — Inrättande av ett psykiatricenter i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att inrätta ett psykiatricenter i i samarbete med och . Bristen på psykologer och psykiatriker har varit påtaglig ; framför allt tenderar det att drabba glesbygdskommuner mest. behöver fler utbildningsplatser för såväl psykologer som psykiatriker. Med anledning av detta vill jag verka för att få till stånd en psykologiutbildning i . är på många sätt en lämplig plats att förlägga en sådan utbildning till, bland annat på grund av Säters sjukhus som är ett av största psykiatriska sjukhus och som lider av stor brist på psykologer. Att förlägga en psykologutbildning på Skönviksområdet, , i anslutning till sjukhuset skulle vara positivt både för utbildningen och för sjukhuset. Den naturliga kopplingen mellan teori och praktik skulle på ett enkelt sätt lösas. Geografiskt är mycket lämpligt då det ligger endast från . Ett nära samarbete med psykologiinstitutionen vid skulle naturligtvis vara nödvändigt, och en del av undervisningen skulle enkelt kunna förläggas i . Det bör påpekas att har ett nära samarbete med . är en relativt liten högskola med verksamheter i , och . En annan aspekt som jag anser bör beaktas är att är ett län där väldigt få läser vidare på högskola och universitet endast har färre (procentuellt sett) invånare som går vidare till högre studier. Att placera en psykologutbildning i skulle definitivt rekrytera nya målgrupper och underlätta rekryteringen till de lokala sjukhusen. Skönviksområdet där Säters sjukhus är placerat innefattar förutom sjukhuset också en gymnasial omvårdnadsutbildning och diverse företagshotell. Dock är många faciliteter tomma så det finns absolut gott om plats för ytterligare verksamheter. Dessutom finns långt framskridna planer på att inrätta ett krisledningcenter i detta område. Säters sjukhus är ett av äldsta psykiatriska sjukhus. består sjukhuset av allmän psykiatri såväl som rättspsykiatri. I de äldre lokalerna finns enda mentalvårdsmuseum. Sammanfattningsvis vill jag understryka att Skönviksområdet i på alla tänkbara sätt är en mycket lämpligt ort att starta en psykologiutbildning på.
mot · GU02Ub297 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare narkotikaupplysning i skolan. Narkotikan blir ett allt större samhälleligt gissel. Inte minst bland ungdomar tyder en del på att det har skett, och fortsätter att ske, betydande förändringar i attityderna till narkotika. Narkotika ses i allt högre grad som ett acceptabelt alternativ till alkohol. Det är tendenser som inger mycket stark oro. Samhällets avståndstagande från narkotika måste vara kompromisslöst. I kampen mot narkotikan är det naturligtvis viktigt att sätta in åtgärder för att begränsa tillgången. För det fordras bland annat god tillgång på poliser och ett rättsväsende som kan agera snabbt och kraftfullt. I dessa avseenden lämnade den tidigare socialdemokratiska regeringens politik en hel del övrigt att önska. Men det krävs också insatser för att strypa efterfrågan. I det arbetet intar skolorna med sin information och upplysning en nyckelroll. På den punkten finns det också uppenbart utrymme för förbättringar. Allt fler ungdomar reser runt i och övriga delar av världen och stöter där på en annan inställning till narkotika. Undersökningar visar att tilltron till auktoriteter sjunker och att viljan att ifrågasätta i motsvarande grad ökar. Enligt mitt förmenande måste detta leda till att upplysningen kring droger i allmänhet och narkotika i synnerhet förändras i syfte att vinna ökad effektivitet. Visst bedrivs på åtskilliga skolor ett modernt och framgångsrikt arbete med att förebygga att unga människor hamnar i narkotikaträsket. Men det finns också kritik mot att upplysningen på sina håll är för gammalmodig och inte anpassad till den verklighet som många av dagens ungdomar upplever. Det ger dåliga förutsättningar för att förändra attityder. Alla synpunkter på att informationen behöver förbättras måste tas på allvar. En effektiv upplysningsverksamhet i skolan är mycket viktig. Om vi inte lyckas med att förändra ungdomars attityder tappar den samlade kampen mot narkotikan i kraft. Hela den i grunden mycket framgångsrika svenska restriktiva narkotikapolitiken riskerar att undermineras. Det får inte ske.
mot · GU02Ub300 · 2006-10-23 00:00:00 — Inrättande av yrkeshögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av svenska yrkes- eller fackhögskolor (colleges). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lämplig lokaliseringsregion för en av dessa yrkes- eller fackhögskolor (colleges) skulle vara , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum. Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska traditionen, där forskningsanknytning till utbildningen är ett krav. Efterfrågan är stor både bland studenter och bland näringsliv. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför stärkas. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. beslutade att permanenta den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) som tidigare hade ägt rum. Beslutet var ett steg i rätt riktning men måste utan tvivel betraktas som en halvmesyr. behöver riktiga, reguljära yrkes- eller fackhögskolor en variant av amerikanska colleges. Fackhögskolorna ska erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning ska studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Lärarna på ett svenskt college ska uppmuntras att både bedriva forskning och delta i aktuell vetenskaplig debatt samt ha regelbunden kontakt med forskarmiljöer. är ett högre lärosäte som har en tydlig inriktning mot småföretagande och entreprenörskap. är en region som är starkt präglad av sin tradition av kreativt och uppfinningsrikt företagande. De små och medelstora företagen dominerar; Gnosjöandan har blivit ett begrepp inte bara nationellt utan också internationellt. , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum, skulle mot den bakgrunden vara en bra placering för en av de nya yrkeshögskolor som skulle kunna skapas.
mot · GU02Ub301 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i EU:s forskningspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra inriktningen på EU:s forskningspolitik så att den i större utsträckning satsar på forskningsprojekt som är för stora för enskilda medlemsländer. EU satsar mer och mer av sina resurser på finansiering av forskning. Samarbetet kring olika forskningssatsningar anses viktigt för att EU skall kunna vara konkurrenskraftig vad avser kunskap och teknisk utveckling. Merparten av stöden fördelas i de s.k. ramprogrammen inom vilka också pengar till forskarrörlighet finns. En av de viktigaste grunderna för att bygga upp bra forskning är att långsiktiga finansieringar görs. Vi anser att EU i större utsträckning än bör stödja uppbyggnaden av sådana forskarmiljöer, framför allt bör satsningar som är för stora för de flesta enskilda medlemsländerna göras. Exempel på områden är rymdforskning, forskning med behov av satellitdata, t.ex. viss miljöforskning, forskning som kräver stora anläggningar, t.ex. cyclotroner, men även särskilda elitforskningsinstitut som European (). sker många sådana satsningar genom bilaterala samarbeten. Men om EU skulle ta ett större ansvar för denna typ av satsningar skulle en långsiktig trygghet för viktiga forskningsområden och elitinstitut kunna skapas. En annan viktig fråga är hur man inom EU skall kunna konkurrera med bl.a. om elitforskning. finns det, enligt EU:s forskningkommissionär, en utflyttning av duktiga forskare från EU-området till andra länder. Det är troligt att ett av skälen till detta är att det inte råder tillräckligt goda villkor inom flera EU-länder. Höjda löner, ökade resurser till mer avancerad utrustning samt fler tjänster för teknisk personal och doktorander måste skapas. EU borde införa någon typ av EU-professurer. Dessa kan utlysas inom specifika områden och sökas i konkurrens mellan forskare med möjlighet för den som får tjänsten att förlägga den till vilket universitet inom EU som man själv önskar. Professorerna bör ha en god finansiering så att de omfattar medel inte bara för den egna tjänsten utan också till doktorander, utrustning m.m.
mot · GU02Ub302 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör tilldelas universitetsstatus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om möjligheten att avsätta medel för ett center för professionsforskning. lämnade in en ansökan till regeringen om att få fullständiga rättigheter att examinera i forskarutbildningen, så kallade universitetsrättigheter. Jag anser att bör uppmana regeringen att bevilja denna ansökan. Det är logiskt att som högskola eftersträva att bli universitet. Universitetsstatus ger en kvalitetsstämpel på högskolans forskning. Det ger också möjlighet för att själva bestämma över forskarutbildningen. Det sista är inte minst viktigt för där det framför allt inom bedrivs en omfattande forskning, men där examinationen görs vid andra universitet eftersom inte har examinationsrätt på detta område. Alla högskolor kan inte bli universitet. Därför är det också rimligt att staten inte godkänner alla ansökningar utan noga bedömer om högskolan verkligen har de kvaliteter som behövs. Dock är det viktigt att det endast är kvalitetsmässiga överväganden som avgör. Kraven måste vara lika för alla högskolor. Detta sätter alltså ribban i förhållande till andra högskolor. Jag anser att väl står sig i en sådan jämförelse och alltså bör ges universitetsstatus. hade till exempel en något bättre situation 2004 än ifråga om antal doktorander, antal disputerade, antal lärare med doktorsexamina samt antal professorer. har vuxit till det åttonde största lärosätet i landet inom grundutbildning. har 1100 anställda och närmare 20 000 studenter. är också unik bland de nyare högskolorna. Det finns en lång erfarenhet av forskarutbildning vid högskolan med mer än 200 doktorsavhandlingar producerade. Forskning har bedrivits vid odontologiska fakulteten och på lärarutbildningen . Det finns också en bred kompetens bland högskolans lärare. En stor andel av dem är disputerade och många är docenter och professorer som kan handleda i forskarutbildningen. Den flervetenskaplighet som präglar stora delar av verksamheten vid talar också för fullständiga universitetsrättigheter. Organisationen för utbildning och forskning följer inte den traditionella akademiska indelningen i ämnen och ämnesinstitutioner. Det ger forskningsmiljöer som kan bädda för forskning med unik inriktning. Bredden på forskningen inom kan till exempel illustreras genom de sex forskningsfält som ingår i högskolas forskningsstrategier 20052008: Professioners utbildning och yrkesverksamhet. Migration och etnicitet. Kultur, medier och design. Lärande för framtidens samhälle. Teknik och människa. Hälsa och välfärd. Det finns ett tydligt behov av att ytterligare stärka högskolas forskningsmöjligheter. är den en av de högskolor som har lägst andel fakultetsmedel till forskning. Jag anser att regeringen borde utreda möjligheten att tilldela särskilda forskningsmedel för att bygga upp ett center kring professionsforskning. Det är ett intressant tvärvetenskapligt område där med sin stora andel av professionsutbildningar skulle kunna göra en god insats.