mot · GU02N254 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör verka för ett nationellt kunskapslyft för landets småföretagare enligt den modell som och Företagarna genomfört. De små och medelstora företagen utgör kärnan för framtida tillväxt i landet, och det är därmed angeläget att främja utbildnings- och fortbildningsinsatser i denna sektor för att tillvarata den tillväxtpotential som finns här. Mot bakgrund av de begränsade möjligheter småföretagare och deras anställda har till traditionella kompetensutvecklingsinsatser finns ett behov av att utveckla flexibla och individanpassade fortbildningslösningar. Folkhögskolan kan med sin kompetens och lokalisering vara en viktig aktör för att främja kompetensutvecklingen i småföretagen. Småföretagare är en ny målgrupp för 148 folkhögskolor. har varit i kontakt med ett 70-tal skolor som visat intresse för att bedriva småföretagarutbildningar finansierade med folkhögskolans statsbidrag. Endast 15 folkhögskolor har kunnat anordna denna nya utbildning genom omprioriteringar av det ordinarie kursutbudet. Det är svårt att avsätta begränsade statsbidrag till en ny målgrupp om detta innebär att annan verksamhet måste läggas ned. För att få en långsiktig, kontinuerlig finansiering och därmed kunna bygga upp kompetens och förankring bland lokalsamhällets företagare och vid folkhögskolorna krävs att resurser omfördelas så att arbetet med kompetensutveckling av landets småföretagare i landets folkhögskolor kan genomföras. Detta måste ske för att kunna genomföra ett större antal utvecklingskurser i och kunskapslyft för småföretagare. Dessa resurser skulle kunna fördelas till folkhögskolorna efter ansökan. Fördelningen skulle administrativt kunna skötas av som även fördelar medlen till SAGA- verksamheten. En möjlig utveckling kan vara att utbildningen stegvis byggs upp på de 148 folkhögskolor som finns i . Det skulle kunna möjliggöra en kontinuitet av utbildningar i hela samt att den rikstäckande organisation som finns för småföretagarutbildningar via folkhögskolor skulle kunna utvecklas och förstärkas. Folkhögskolan skulle kunna bli en ännu större kraft än i den regionala utvecklingspotentialen och speciellt kunna verka i glesbygden. Ett bra exempel är projektet vid . Ursprunget till utbildningsprogrammet framtagande är en utredning som Företagarna gjorde 1999 där det framkom följande: av deras medlemmar har högst grundskola som formell utbildningsbakgrund. Småföretagaren har svårt att avsätta tid för kompetensutveckling. Småföretagaren har svårt att identifiera och uttrycka kompetensbehov för sig själv och sina anställda. Småföretagaren har större tilltro till praktiskt lärande än teoretiskt. Företagarna har erfarenhet av att folkbildningspedagogiken är den mest lämpade för småföretagarutbildningar. Småföretagaren har svårigheter att betala priset för kompetensutveckling. Det råder okunnighet om utbildningsutbudet och dess relevans för den egna verksamheten. Utbildningsutbudet på marknaden svarar inte upp till behoven. Företagarna och har för småföretagare utvecklat ett flexibelt webbaserat utbildningsprogram med folkbildningspedagogiken som bas. Utbildningsprogrammet kallas och det bygger på s.k. blendedlearning, vilket, innebär att man blandar självständigt arbete via nätet och fysiska möten. finns tillgång till hjälp och stöd via nätet. använder företagarens egna företag som läromedel, vilket innebär att företagaren alltid efter en Vincentkurs vet mer om det egna företagets styrkor och svagheter. Vidare har företagaren funderat över vart man vill komma med företaget och vad som behöver göras för att nå dit. hjälp att analysera företagets utvecklings- och utbildningsbehov, träffar med andra företagare vid seminarier för nätverksskapande och erfarenhetsutbyte, hjälp med att få fram en företagsutvecklingsplan, skarpa verktyg och redskap i form av färdiga dokument och mallar samt handledarstöd via webben och vid seminarier. Småföretagarutbildning i form av Vincentkurser har genomförts vid 15 folkhögskolor i . Folkhögskolorna har använt statsbidrag till dessa kurser, vilket har inneburit att deltagarkostnaden för företagen varit låg. Vid mitten av 2005 har ca 1200 företagare i gått utbildningen. Genomförda utbildningar har utvärderats vid , och resultaten har varit mycket goda. Avhoppen under kursernas gång är enstaka, och detta är ovanligt vid distanskurser enligt utvärderarna. Det finns intresse både regionalt och nationellt för utvecklande och anpassning av Vincentprogrammet till speciella målgrupper. /regional utveckling har gett /i uppdrag att bidra till den regionala utvecklingen med hjälp av utvecklingskurser och kompetensutbildningar för småföretagare. I genomförs , med hjälp av mål 3-medel från EU, utvecklingskurser för 268 företag med dryga 4 500 anställda. Förutom att varje företag via utbildningsplattformen får fram en företagsutvecklingsplan med vision, affärsidé, mål samt åtgärder som ska vidtas, får alla anställda i företaget också kompetensutvecklingsmöjligheter enligt speciellt framtagna individuella kompetensutvecklingsplaner. I landet i övrigt nås enligt samma modell ytterligare dryga 300 företag . Intresset för att delta i EU-mål 3 enligt Vincentmodellen visade sig vara oerhört stort. Genomslagskraften var så stor att det visade sig att EU-bidraget inte räckte till för fler företag än beskrivet ovan. Rekryteringen fick avbrytas . Vidare kunde en stor del av folkhögskolor inte delta då projektägaransvaret innebar för stora likviditetsproblem och risker för de flesta av folkhögskolorna. I löstes detta genom att regionen gick in som ekonomisk garant. Företagarna, och har uppvaktat med ovanstående program kallat med hur ett nationellt program för kunskapslyft av företagarna kan genomföras.