mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Sammantaget innebär regeringens förslag en statisk förbättring av sysselsättningen motsvarande ca 15000 personer. medför emellertid politiken en försvagning. På förstärks nedgången (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Dynamiska effekter av regeringens politik Sysselsättning, kort sikt Sysselsättning, lång sikt Arbetslöshet, lång sikt, p.e. Offentligt sparande, mdkr Källa: Egna beräkningar. Sysselsättningen i näringslivet har inte ökat . Åren under 1970- och dominerades av en snabb utbyggnad av den offentliga sektorn, vilket bidrog till att den svaga utvecklingen i näringslivet inte slog igenom i arbetslöshet. har den svaga utvecklingen i näringslivet inte kompenserats av nyanställningar i offentlig sektor. Således har arbetslösheten ökat. är ett av de industriländer som upplevt den svagaste sysselsättningsutvecklingen . Av alla jämförbara är det bara som har upplevt en sämre utveckling av sysselsättningen än , se diagram 5.1. Diagram 5.1 Sysselsättningstillväxten i näringslivet i och vissa OECDländer Sysselsättningsutvecklingen har varit svag trots att tillväxten varit stark . Företagsklimatet för stora och väletablerade företag är på många sätt gynnsamt i Sverige.2 Arbetskraften är bättre utbildad än i de flesta industriländer. Andelen som arbetar med kvalificerade arbeten är hög. Satsningarna på forskning, inte minst inom näringslivet, är omfattande och många forskare arbetar i privat sektor. Kvaliteten på den offentligt finansierade forskningen är god. Näringslivet är exportorienterat och har klarat sig väl i en hård internationell konkurrens. Svenska företag har visat en stor förmåga att ta till sig ny teknik. Inte minst har informationstekniken (IT) slagit igenom på bred front i samhället. är ett frihandelsorienterat land, vilket har förstärkts genom EU-medlemskapet. Det legala systemet anses av vissa bedömare tillhöra de mest tillväxtvänliga i världen.3 Ytterligare en faktor som påverkar företagsklimatet är att varu- och tjänstemarknader är mindre reglerade och präglas av en högre grad av konkurrens än i många OECD-länder.4 Ny konkurrenslag, avregleringen av sektorer som finansiella marknader, tågtransporter, post- och telekommunikation och försäljningar av statliga företag har bidragit till att tillhör de länder där konkurrensen ökat de senaste decennierna.5 Reformtakten har dock avtagit, vilket bl.a. IMF påpekat.6 Att strukturåtgärder genomförts, kanske framför allt som en del av krishanteringen , har bidragit till att förbättra företagsklimatet och det har i sin tur medfört att ekonomins funktionssätt förbättrats. Under framför allt andra halvan av halkade efter andra industriländer när det gällde produktivitetstillväxten. har den utvecklingen reverserats. Därmed har också tillväxten tagit fart i . Trots en högre produktivitetstillväxt har inte sysselsättningen tagit fart. Trots att tillväxten varit god står mer än 1,5 miljon svenskar utanför arbetsmarknaden eller har en svagare arbetsmarknadsförankring än de skulle önska (se tabell 5.1). Trots att har gått sedan 1990talskrisen är utanförskapet lika omfattande. Inte sedan depressionsåren har så många människor saknat reguljär sysselsättning som . Tabell 5.1 Utanförskapet, arbetsmarknads- och sjukdata, avrundade tal varav heltidsstuderande som sökt arbete Personer med sjukpeng (inkl. rehabpeng) Personer med sjuk- eller aktivitetsersättning Källor: och . Vid sidan av de 250000 som är öppet arbetslösa är det ca 140000 personer som deltar i olika AMS-program. Till dessa kommer ca 200000 personer som är latent arbetssökande. Det är personer som saknar arbete, betraktar sig som arbetslösa och som i många fall uppbär a-kassa, men som inte aktivt sökt arbete den senaste månaden. Nästan 270000 personer som deltidsarbetar både kan och vill arbeta mera. Trots uppbromsningen av sjukskrivningarna är över 250000 personer sjukskrivna och ca 550000 personer förtidspensionerade. Hur många av dessa som skulle kunna arbeta om arbetsmarknaden fungerade väl är en öppen fråga, men det är helt klart att många av dem som är sjukskrivna eller förtidspensionerade skulle kunna jobba på en bättre fungerande arbetsmarknad. För unga människor är situationen ännu mer problematisk. Uppemot 300000 personer i åldern står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än de skulle önska. Unga människors utanförskap riskerar, inte minst eftersom det sker en uppgång bland förtidspensionärerna, att leda till ett livslångt utanförskap. Tabell 5.2 Ungdomar i utanförskap, , arbetsmarknads- och sjukdata, avrundade tal varav heltidsstuderande som sökt arbete Källor: och . Problemen i blir också tydliga vid en internationell jämförelse. har konstaterat att utvecklingen i varit sämre än i övriga industriländer även om jämförelsen sker mellan regioner och branscher.7 I nästan alla branscher har sysselsättningen utvecklats sämre och inte ens de snabbast växande branscherna i klarar sig bra vid en internationell jämförelse. Det är t.o.m. så att de regioner som haft den bästa sysselsättningsutvecklingen klarar sig dåligt i förhållande till utvecklingen i omvärlden. Endast når upp till genomsnittet för EU15. hade lägre arbetslöshet än många andra industriländer; så är emellertid inte längre fallet. har många små öppna jämförbara ekonomier lägre arbetslöshet än , vilket också framgår av diagram 5.2. Länder som , , , , , , , och har och har haft en bättre utveckling av arbetslösheten än när jämförbara mått, t.ex. standardiserade arbetslöshetsmått, används för bedömningen. Diagram 5.2 Arbetslösheten i vissa industriländer Vår tes är att framför allt två faktorer förklarar den svaga sysselsättningsutvecklingen. För det första föreligger det allvarliga strukturproblem som gör att arbetsmarknaden inte fungerar väl och att jämviktsarbetslösheten är hög. Alltför höga skatter, alltför generösa bidragssystem, ineffektiv arbetsmarknadspolitik och alltför höga arbetsgivaravgifter i vissa sektorer gör att utbudet och efterfrågan på arbetskraft blir för låg och att matchningen på arbetsmarknaden fungerar illa. Det lönar sig helt enkelt för dåligt att arbete och det är för dyrt att anställa. För det andra är entreprenörsklimatet i den svenska ekonomin för dåligt. Det är för få som vill starta företag och det är för få företag som vill växa snabbt. Det är helt enkelt inte tillräckligt attraktivt att vara entreprenör. Det program som presenteras i denna motion innehåller en bred reformagenda som syftar till att: det måste löna sig bättre att arbeta, det måste bli enklare att anställa och det måste bli mer attraktivt att starta och driva företag. I denna motion kommer vi att redovisa ett utvecklingsarbete som bedrivits för att ytterligare förstärka jobbprogrammet. Ikapitel 7 Det måste bli mer attraktivt att starta och driva företag redovisas en rad nya förslag, bl.a. en förändrad konkurslagstiftning, en förbättrad entreprenörsutbildning, åtgärder för ett bättre innovationsklimat, ökad konkurrens genom färre och bättre regleringar och flera förslag för att förbättra entreprenörsklimatet genom större trygghet för företagare. I kapitel 8 Enklare att anställa redovisar vi nya åtgärder för att underlätta en snabb sysselsättningsökning, bl.a. genom att arbetsgivaravgifterna avskaffas för tjänstejobb, såsom restauranger, reparationer av hushållsmaskiner, frisering, bilreparationer och persontransporter. I kapitel 9 Det måste löna sig bättre att arbeta presenteras vår politik för att sänka skatterna och strama åt bidragssystemen. I kapitel 6 Ett program för ökad sysselsättning kommer vi att redovisa den strategiska utgångspunkten för och Alliansens jobbprogram. 6Ett program för ökad sysselsättning 6.1Sysselsättningen växer inte utan jobbprogram Det finns flera faktorer som förklarar varför sysselsättningsutvecklingen har varit en besvikelse. Ekonomisk forskning lär oss att ekonomins funktionssätt är avgörande för den långsiktiga produktivitetstillväxten. I länder med demokrati och lagstyre, där den allmänna moralen ger en god grund för näringslivet, där det lönar sig att starta och driva företag och den privata äganderätten definieras och upprätthålls effektivt i rättssystemet, där fri prissättning råder och konkurrensen på varu- och produktmarknader är stark, där utbildningssystem, lönesättning och skatter bidrar till en välutbildad befolkning och där ny teknik utvecklas och tas till vara på ett effektivt sätt där växer välståndet. Lika viktigt är det med en frihandelsorienterad politik och en väl utbyggd infrastruktur.8 Att tillväxten ökar betyder emellertid inte nödvändigtvis att sysselsättningen ökar. I en mening är det tvärtom: I takt med att vi blir rikare efterfrågar vi mera fritid och industrialiseringen har möjliggjort en kraftig minskning av antalet arbetade timmar. Det utanförskap som växt fram i framför allt är emellertid inte uttryck för välstånd, utan ett uttryck för växande klyftor i samhället. är kanske det industriland som drabbats hårdast av en svag sysselsättningsutveckling, men i många länder i har utvecklingen präglats av god produktivitetstillväxt och växande utanförskap. Ekonomerna har talat om jobblös tillväxt. Välståndet stiger, men stora grupper ställs utanför samhället eftersom de inte har en fast förankring på arbetsmarknaden. Ekonomisk forskning lär oss att produktiviteten är avgörande för hur hög tillväxten blir, men att arbetsmarknadens funktionssätt avgör hur många jobb tillväxten leder till.9 Hur många som sysselsätts beror på företagens efterfrågan på arbetskraft, hushållens utbud av arbete och hur väl arbetsmarknaden matchar företagens och hushållens önskemål. Efterfrågan på arbetskraft beror på en rad faktorer som påverkar kostnaderna att anställa: den samlade skattekilen (inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms) och graden av konkurrens på varumarknaderna. Lönesättningen och arbetsmarknadens funktionssätt påverkas bl.a. av ersättningen i akassan, inriktningen på arbetsmarknadspolitiken och den samlade skattekilen som belastar arbete. Hushållens utbud av arbetskraft påverkas bl.a. av hur lönsamt det är att arbeta relativt att vara frånvarande från arbetsmarknaden. Om det inte lönar sig att arbeta på grund av utformningen av skatte- och bidragssystemen påverkar detta arbetsutbudet direkt, men det försämrar också arbetsmarknadens funktionssätt och dämpar indirekt företagens efterfrågan på arbetskraft. Att sysselsättningen i har varit svag och att utanförskapet är utbrett är en följd av att skatter, bidrag och inriktningen på arbetsmarknadspolitiken utformats på ett sätt som inte är förenligt med låg arbetslöshet och hög sysselsättning. Ett program för ökad sysselsättning måste vara brett för att förmå att förbättra ekonomins funktionssätt och produktionsförmåga.10 Det måste inkludera åtgärder för att öka utbudet på arbetskraft, som det måste skapas förutsättningar för företagen att öka sin efterfrågan på arbetskraft. Ett brett program har också förutsättningar att få en större effekt på sysselsättningen, eftersom de olika åtgärderna kompletterar och förstärker varandra. Åtgärder som ökar efterfrågan på arbetskraft, utan att förstärka utbudet, tenderar att leda till stigande arbetskostnader, vilket begränsar sysselsättningseffekten. Åtgärder för att öka utbudet som inte kompletteras med förslag som gör det lättare att lämna arbetslöshet riskerar att få ett fördröjt genomslag och olämpliga fördelningspolitiska effekter. föreslår därför ett brett 10-punktsprogram för att öka sysselsättningen. Stabila statsfinanser och priser: anser att ett överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande som i genomsnitt motsvarar 2procent av BNP skall upprätthållas så att den offentliga skuldsättningen kan reduceras. I goda tider har vi råd att spara i ladorna för tuffare tider. En omfattande offentlig upplåning riskerar att medföra en belastning på sparandet som påverkar investeringarna och sysselsättningen negativt. Stora underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande och en hög skuldsättning undergräver förutsättningarna för att upprätthålla prisstabilitet och ökar riskerna för finansiella kriser. Stabila statsfinanser och prisstabilitet är därför en förutsättning för varje program för ökad sysselsättning. Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare: Ett jobbavdrag mot förvärvsinkomster skall införas. Förslaget minskar i första hand tröskeleffekten vid inträde på arbetsmarknaden och reducerar också marginaleffekterna. och Alliansen föreslår också ett förstärkt, fördubblat, jobbavdrag för dem som väljer att arbeta fyllda. Stramare bidrag: Ersättningen i sjukpenningen, förtidspensionen och föräldraförsäkringen sänks och kontrollen skärps. Vi vill att a-kassans roll som omställningsförsäkring tydliggörs genom att ersättningen sänks och villkoren stramas upp. Kopplingen mellan arbetslösheten och lönebildningen tydliggörs genom att skattesubventionen av arbetslöshetsförsäkringarna reduceras och ersätts med avgifter baserade på arbetslösheten inom respektive kassaområde. Lägre kostnader att anställa: Genom sänkta arbetsgivaravgifter för företag som anställer arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller nyanlända invandrare, sänks trösklarna till arbetsmarknaden. Vi avskaffar också arbetsgivaravgifterna för personer som är eller äldre för att underlätta för fler att stanna kvar i arbetslivet. Vi föreslår också att arbetsgivaravgifterna avskaffas för vissa tjänstejobb för att stimulera sysselsättningen. Genom att möjligheter också införs att anställa på tidsbegränsade kontrakt upp till kommer fler företag att våga anställa. Bättre matchning på arbetsmarknaden: AMS måste reformeras och avpolitiseras för att säkerställa att arbetsmarknadspolitiken inriktas på att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Genom att AMS får en mer självständig ställning, tydligare mål, större möjligheter att prioritera mellan olika åtgärder och en enhetlig myndighetsorganisation kan matchningen förbättras. Arbetsmarknadspolitiken måste också inriktas mer på åtgärder som leder till permanenta anställningar i näringslivet. Kunskaps- och kompetenssatsning: En bred satsning på kunskap i skolan genomförs, bl.a. genom betyg i lägre klasser, förstärkt utvärdering genom fler och tidigare nationella prov, en satsning på NO- och matematikämnena, en lärarmiljard för att underlätta för lärare att fördjupa sina kunskaper, bättre utvärdering av skolorna och skärpt konkurrens genom tydligare rättigheter för friskolorna, kombinerat med ett betydande resurstillskott till forskningen. Bättre företagsklimat: Genom bl.a. avskaffad förmögenhetsskatt, lägre beskattning av fåmansbolag, riskkapitalavdrag, jobbavdrag för näringsinkomster, uppskjuten reavinstbeskattning och skattereduktion för hushållstjänster och slopade arbetsgivaravgifter för vissa tjänstejobb förbättras skatteklimatet för de företag som vill växa och anställa. Skärpt konkurrens, bl.a. genom hårdare krav vid offentlig upphandling och bättre kontroll av kartellbildningar, bidrar till stigande sysselsättning. Minskad regelbörda, bl.a. genom förändringar av och , verkar i samma riktning. Vi utvecklar i denna motion en rad nya åtgärder för att förbättra företagsklimatet med särskild tonvikt på små och snabbväxande företag. Vi föreslår bl.a. en förändrad konkurslagstiftning, förbättrad entreprenörsutbildning, förstärker incitamenten för att forskning och utveckling skall omsättas i produktion i och underlättar riskkapitalförsörjningen. Integrationspolitik: En rad åtgärder, bl.a. nystartsjobb, lärlingsintroduktion, jobbgaranti och arbetskrav i socialtjänstlagen, skärpt diskrimineringslagstiftning, försök med anonymiserade jobbansökningar och yrkesprov för att underlätta validering av kompetens, förbättrar förutsättningarna för sysselsättning för invandrare. Ökad valfrihet och högre kvalitet i välfärden: Sjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen domineras av offentlig produktion. Genom att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för olika producenter öppnas nya områden för företagare och entreprenörskap. Då förbättras förutsättningarna för ökad sysselsättning. Vi tillför också resurser till sjukvården, bl.a. genom en kvalitetssatsning och en vårdgaranti. Sammantaget får kommuner och landsting ökade resurser med över 12miljarder kronor mer än i regeringens budgetproposition. Det bidrar både till att säkra kvaliteten i välfärden och till att öka sysselsättningen. Familjepolitik för både barn och arbete: Vi föreslår en särskild jämställdhetspremie, ett extra jobbavdrag som utgår till föräldern med den lägsta inkomsten i ett hushåll när den andra föräldern är föräldraledig. Genom avgiftsfri pedagogisk förskola kommer avgifterna inom barnomsorgen att sjunka med ca 30procent. Båda dessa förslag kommer att bidra till att stärka kvinnors arbetsmarknadsförankring och motverka löneskillnader. Vi föreslår skattereduktion för hushållstjänster och större valfrihet i barnomsorgen. Därmed förbättras förutsättningarna för väl fungerande familjer, med såväl bättre möjligheter att ta hand om barnen som bättre förutsättningar för både mamman och pappan att arbeta eller driva företag. Förslagen kommer att bidra till att kvinnor får en starkare arbetsmarknadsförankring, minska löneskillnader, motverka bidragsberoende och öka sysselsättningen. Den samlade effekten av detta program, se kapitel 13 Effekterna av politik, är att produktionsförmågan förbättras avsevärt. Sysselsättningsmekanismerna i 10-punktsprogramet kan sammanfattas i fem punkter: Marginal- och tröskeleffekterna sänks genom en kombination av lägre skatter genom jobbavdrag och tydligare jobbincitament vid sjukdom och förtidspension och jobbavdrag vid föräldraledighet, vilket ökar sysselsättningen genom ökat arbetsutbud, förbättrad lönebildning och minskad inflationsbenägenhet. Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser förbättras genom förslagen om att reformera AMS och att strama upp kontrollen inom akassan och andra inkomstförsäkringar. Genom AMS-reformerna reduceras kostnaderna att söka arbete som kontrollen gör det mer kostsamt att inte stå till arbetsmarknadens förfogande. Därigenom förbättras lönesättningen på arbetsmarknaden, vilket också bidrar till att öka företagens efterfrågan på arbetskraft. Produktiviteten ökar genom förslagen om sänkta marginaleffekter, ökad utbildningspremie, satsningen på kunskap i skolan, förbättringarna av företagsklimatet och investeringar i infrastruktur. På kort sikt leder det till att arbetskraftskostnaderna per producerad enhet minskar utan att lönerna sjunker och att företagens efterfrågan på arbetskraft förstärks. På stärks inkomsten och utbudet av arbetskraft och efterfrågan på varor och tjänster. Kostnaderna för att anställa reduceras såväl genom förslagen om sänkta arbetsgivaravgifter för tjänstejobb, äldre och i nystartsjobb som genom vidgade möjligheter till korttidsanställningar, vilket ökar sysselsättningen genom att företagens efterfrågan på arbetskraft och viljan att anställa stärks. stiger reallönen och därmed utbudet av arbetskraft och efterfrågan på varor och tjänster. Konkurrensen på olika varumarknader förstärks, vilket ökar sysselsättningen genom att företagens efterfrågan på arbetskraft ökar. När konkurrensen skärps tillkommer nya producenter som efterfrågar arbetskraft och därtill bidrar sjunkande monopolvinster till lägre priser och därmed högre reallöner. Fem skäl talar för att 10-punktsprogrammet kommer att få ett tydligt genomslag på sysselsättningen. För det första är programmet fullt ut finansierat och permanent. Tillfälliga åtgärder som, i likhet med regeringens förslag, inte är fullt finansierade får ett mer begränsat genomslag på grund av att hushåll, företag och kommuner fattar sina beslut på basis av förväntningar om framtida inkomster och jämnar ut konsumtionen mellan olika tidsperioder. Ofinansierade förslag tenderar att leda till att hushållen ökar sitt sparande snarare än konsumtionen. För det andra har förslagen strukturell inriktning. 10-punktsprogrammet syftar till att varaktigt öka produktionsförmågan i ekonomin. Eftersom hushållen anpassar sin konsumtion till förväntningar om den långsiktiga inkomstutvecklingen bör en strukturell inriktning få större genomslag än tillfälliga åtgärder, också på kort sikt. har framhållit att erfarenheter från andra länder som genomfört strukturreformer är att efterfrågan reagerar snabbt på en varaktig förbättring av produktionsförmågan. Inte minst via stigande reallöner och priser på olika tillgångar, t.ex. fastigheter och aktier, påverkar produktivitetsförbättringar hushållens vilja att konsumera. En varaktig höjning av produktionsförmågan leder till en motsvarande höjning av konsumtionsförmågan , vilket normalt leder till att hushållen, som önskar att jämna ut den samlade konsumtionen, ökar sin konsumtion . Möjligheterna till detta är goda i och med det goda sparandet i . Att reformerna bidrar till att minska risken att bli arbetslös och att varaktigt fastna i utanförskap reducerar behovet av försiktighetssparande (s.k. precautionary savings). menar t.o.m. att erfarenheterna från länder som , , och är att det finns en tendens att strukturreformer stimulerar efterfrågan mer än utbudet växer på kort sikt.11 För det tredje är programmet utformat så att hushållssektorn tillförs resurser, vilket kommer att stimulera efterfrågan. Skattesänkningarna till hushållssektorn uppgår till ca och indragningarna, främst via transfereringssystemen, uppgår till ca . Mellanskillnaden finansieras främst genom minskad höjning av biståndet, reducerad statlig byråkrati och minskade företagssubventioner. Sammantaget stiger inkomsterna med i storleksordningen per hushåll den kommande treårsperioden. Stigande efterfrågan påverkar normalt sysselsättningen positivt. Programmet är inriktat så att låg- och medelinkomsttagare, som har hög konsumtionsbenägenhet, får betydande skattesänkningar. En förstärkt efterfrågan och en rimlig fördelningsprofil talar för en tydlig sysselsättningseffekt. För det fjärde innehåller programmet en satsning på den offentligt finansierade välfärden, som uppgår till den kommande treårsperioden. Satsningen förstärker, inte minst eftersom offentligt finansierad välfärd är fördelningspolitiskt träffsäker, efterfrågestimulansen. En sysselsättningsökning inom tjänstesektorn har sannolikt också en fördelningspolitisk profil som kommer att stimulera efterfrågan. betyder också en satsning på utbildning att reallönerna kommer att öka och att andelen av arbetskraften som har en lösare anknytning till arbetsmarknaden till följd av lägre utbildning kommer att minska. För det femte presenterar vi i denna motion en rad förslag som förbättrar entreprenörsklimatet och villkoren för små och snabbväxande företag. På basis av en omfattande internationell forskning har vi tagit fram en rad nya förslag som underlättar för entreprenörer. Eftersom denna typ av företagare och företag tenderar att generera snabb sysselsättningstillväxt förstärktes därmed jobbeffekterna. Vi föreslår också att en rad stängda sektorer, t.ex. sjukvården, äldreomsorgen och utbildning, öppnas för entreprenörskap och att vissa statliga företag privatiseras. Erfarenheter från andra länder visar att när nya sektorer öppnas för entreprenörskap och företagande uppkommer ofta en snabb sysselsättningstillväxt inom dessa branscher. Vi har tidigare redovisat att den samlade bedömningen, baserad på en rad forskningsstudier och beräkningar, är att sysselsättningseffekterna av detta jobbprogram vid fullt genomförande och genomslag uppgår till åtminstone 150000300000 personer. Vi presenterar i denna motion nya åtgärder bl.a. för att förbättra villkoren för entreprenörskap. Våra beräkningar, som redovisas i kapitel 13, visar att de nya åtgärderna kan öka sysselsättningen med i storleksordningen 50000 till 100000 personer ytterligare. Därmed skulle den samlade sysselsättningsökningen ligga i intervallet 200000400000 personer. Det skulle medföra att den arbetslöshet som är förenlig med stabila priser minskar kraftigt.