ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Kr298 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett kulturarvscity i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett kulturarvscity startar som en gåva till minne. och dess omnejd har en mycket intressant och dåligt utforskad kulturhistoria. I stora delar av det som kallas hembygd finns det gamla kulturlandskapet bevarat, och människorna som lever där har ett brett intresse för kulturarvet. Här finns en unik möjlighet att utveckla forskning kring mjuka kulturella värden i kombination med utveckling av kvalitativ turism och kulturmiljöpedagogik. Vikten av återkoppling till och förankringen hos bygdens befolkning kan ej nog betonas. författarskap bygger på en oerhört unik förmåga att berätta. Författarskapet bygger också på de platser hon besökt, bott på och på de människor hon mött. Platserna finns kvar i med omnejd, och är det många som minns karaktärerna som tog plats i hennes berättelser. Kopplingen mellan författarskap och utveckling av kvalitetsturism som bygger på kulturarvsforskning är intressant långt utanför gränser. Kombinationen av bevarat kulturlandskap och rikliga mängder av skriftligt material, både lokalt och ute i landet, i en rad centrala arkiv gör attraktionskraften stor. I utkanten av centrala ligger största gravfält med runt 300 gravar från vikingatid. Alla tidsåldrar från tidig stenålder till nutid finns representerade i kommunen. Att låta barnen ta del av sitt kulturarv via spännande tidsresor är ett arbetssätt som utvecklat . De är nu beredda att ta ytterligare ett steg i utvecklingen och ser stora möjligheter i ett kulturarvscity. Där skulle kunna byggas vidare på nationella och internationella kontakter, hållas utbildningar, seminarier, forskning kring pedagogisk utveckling, besöksnäring, kulturhistoriska arrangemang, utvecklas läromedel, handledningar och webbsajter, och mycket mera. Intressenter är , i län, flera universitet och högskolor samt . I regionen finns dessutom goda samarbetsmöjligheter kring olika former av kombinerade turistupplevelser. Hela norra län har stor utvecklingspotential när det gäller turism. skulle ha fyllt , och hennes minne kommer att hedras i , i övriga och ute i världen på en mängd olika sätt. Vi föreslår att regeringen hedrar hennes minne genom att inrätta ett kulturarvscity i .
mot · GU02Kr299 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om i . Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . I trakterna runt startades landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. växer på nytt dessa branscher i , men genom att blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. I utbildas framtidens designers, och här utvecklas nya textila produkter parallellt med att gamla traditioner och hantverk lever vidare. Då textiltraditionens historia som framtid speglas, har i en viktig roll i det nationella kulturarvet. Här skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt, produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både nationellt och internationellt plan. Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. uppgift är bl.a. att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Vi har i tidigare motioner framfört en rad motiv för viktiga roll. Vi upprepar dem inte här. Det är motiverat att i , särskilt mot bakgrund av att museet kommer att vara en viktig aktör i det form- och designcentrum med ett levande arkiv som formas i , får ett nationellt uppdrag för textilier med syftet att stärka det kulturella textilarvet i .
mot · GU02Kr300 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . i spelar en viktig roll i det nationella kulturarvet. Dess samlingar speglar bl.a. industrisamhällets historia utifrån textil- och konfektionstillverkningens utveckling sett ur såväl ett teknikhistoriskt som ett produktionshistoriskt tidevarv. Under en lång följd av år har museet samverkat med industrin, hemslöjdsrörelsen och textila formgivare inom dokumentation och insamling, vilket har medfört att det i samlingarna finns ett oerhört rikt källmaterial. Museet är mycket aktivt på den nationella och internationella arenan och har haft flera kända utställningar som gett genklang i den kulturella världen långt utanför gränser. är samlingarna i efterfrågade i hela landet. Tack vare museets erfarenheter är därför museet en nationell resurs i praktiken. fokuserar sin verksamhet på det textila kulturarvet inom kultur- och industrihistoria samt på textil form och design och textil konst. Museet är en mötesplats och kunskapsbas för hela regionen och ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet. Flera museer med tematisk inriktning som anknyter historiskt till orten åtnjuter nationell status. Här kan nämnas med sitt , med glasindustrin och friluftsmuseet i . Den nya regeringen har sagt sig villig att satsa på en nationell kulturpolitik. För att stärka det svenska textilarvet för framtiden är det därför viktigt att ge ett nationellt uppdrag.
mot · GU02Kr301 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler textade program i SVT. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället bör stödja de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning av film på bio, dvd-filmer och teater. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att programföretagens målsättningar och redovisningar vad gäller antalet textade program tydligt anges för att kunna utvärdera framsteg under nästa tillståndsperiod. För många människor i samhället betyder textade tv-program oerhört mycket. Man beräknar att det finns ca 600 000 personer som har en sådan hörselnedsättning att de behöver textade tv-program för att säkert uppfatta vad som sägs i tv. Andelen hörselskadade ökar och då även i de yngre åldrarna. Hörselnedsättning kan inte längre betraktas som ålderskrämpa utan kan ses som ett folkhälsoproblem som berör alla generationer. Vi har också många invandrare med stort behov av att ta till sig det nya språket så snabbt som möjligt. Många invandrare efterfrågar fler textade tv-program eftersom de upplever att det underlättar språkstudierna och inlärningen av det svenska språket. Televisionen i lyder under radio- och TV-lagen (1996:844). I dess 3kap. uttrycks bl.a. att sändningarna ska vara utformade så att de blir tillgängliga för funktionshindrade. Sändningstillstånd meddelas av regeringen. På , , skiljer man mellan begreppen översättning och textning. Översättning förstås som översättningen av ett utländskt språk till svenska, och textning som textning av tal till textremsa. Policyn för översättning är att allt utländskt språk översätts till svenska. För personer med hörselnedsättningar är textade tv-program av oerhört stort värde för att möjliggöra en delaktighet i det svenska samhället, varför vi anser det angeläget att utöka andelen textade tv-program. Vi anser också att det är viktigt att samhället stöder de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning också av film på bio, dvd-filmer och teater. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. beslutade att SVT måste öka sin andel textade, förstagångssända, svenskproducerade program från till . I budgetpropositionen för föreslog emellertid regeringen att tillståndsperioden ska förlängas t.o.m. utgången av . Public service-bolagen i textar av sitt grundutbud, och . Regeringen bör informera om den har för avsikt att för nästa tillståndsperiod höja nivån för målen, något som vi skulle välkomna. För att kunna utvärdera framsteg under nästa tillståndsperiod är det viktigt att programföretagens målsättningar och redovisningar vad gäller antalet textade program anges tydligt och lätt mätbart. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En brist under innevarande tillståndsperiod är att regionala program inte textas alls. Vad som textas ska vara ett representativt urval av utbudet i såväl regionala som nationella sändningar, och när ett program textas ska det anmälas i tv-tablån.
mot · GU02Kr302 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . Inom det geografiska område som utgör har det under många bedrivits odling och lantbruk. Detta har format vårt landskap, påverkat vår ekonomi och präglat de människor som verkat i samhället. Det är viktigt och kulturhistoriskt betydelsefullt att sprida och föra vidare kunskaper om den svenska odlings- och lantbrukshistorien, att visa på kopplingar till dagens moderna lantbruk samt att sätta in detta och historien i ett globalt perspektiv. kulturhistoriskt unika är ett av mest besökta turistmål. Godset har en mer än tusenårig historia och är en unik och intakt egendom sedan självhushållets dagar. Detta historiska storgods som vittnar om forna tiders verksamhet ligger i en levande bygd med skogar, lantbruk, jakt och fiske. Kulturlandskapet i Julitabygden besitter höga natur- och kulturvärden. har genom sitt strategiska läge och sin verksamhet stor potential att utvecklas ytterligare. Få museer kan visa upp en sådan mängd av värden när det handlar om att berätta vår sextusenåriga agrarhistoria. saknar förutsättningar att låta utveckla en agrarhistorisk utställning som skulle belysa odlingshistoria under . Det är oerhört angeläget att prioriteringar görs så att museet får möjligheter att vara ett mer komplett lantbruksmuseum med kraft att föra fram viktig kunskap. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr307 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att humanistisk livsåskådning likställs med religiös livsåskådning vad gäller rätten till statligt bidrag. Enligt lag (1999:932) om stöd till trossamfund utgår statsbidrag till vissa av regeringen godkända livsåskådningssamfund, såsom till exempel romersk-katolska kyrkan, och Buddhistiska Samarbetsråd. största icke-religiösa livsåskådningssamfund är förbundet . Förbundet fyller i stort samma syfte och uppgift som teistiska livsåskådningssamfund. Humanisterna erbjuder enligt egen utsago bl.a. följande: Värderingsutvecklande livsåskådningsgrund för en icke-teistisk livssyn. Humanistiska barnvälkomnanden (motsvarar kyrkans barndop). Humanistiska konfirmationsläger för ungdomar, för att utveckla deras syn på etik, moral och mänskliga rättigheter (motsvarar kyrkans konfirmationsläger). Humanistiska bröllop (motsvarar kyrkbröllop). Humanistiska begravningar (motsvarande kyrkans begravningar). Utbildning och själavård för icke-religiösa (motsvarar de religiösa livsåskådningssamfundens utbildning och själavård). Vi menar därför att förbundet borde uppfylla de krav som gäller för andra bidragsberättigande livsåskådningsförbund. Humanisterna har vad vi har förstått frekventa sammankomster där respekt och vördnad visas humanistiska och filosofiska förebilder som , , , Hume etc. Filosofen (Siddharta Gautama) representerar också en humanistisk, icke-teistisk filosofi. Humanisternas sammankomster borde därför kunna jämföras med t.ex. buddisternas sammankomster och i vissa avseenden dessutom filosofiskt överlappande. Uttrycken religion eller religiös saknar distinkt definition i vårt språkbruk. I detta sammanhang räcker det att påtala att om den buddhistiska livsåskådningen klassificeras som religion, måste den humanistiska livsåskådningen också göra det. Det kanske ligger närmare till hands att inte kalla någon av dessa två livsåskådningar för religioner, men den vägen har lagstiftningen inte valt eftersom buddhisterna får del av statsbidragen. Det förefaller högst ologiskt att grunden för bidragsberättigande i dessa fall skulle avgöras av om tron bygger på föreställningen om ett övernaturligt väsen. Mot bakgrund av detta anser vi att humanistisk livsåskådning likställs med religiös livsåskådning vad gäller rätten till statligt bidrag.
mot · GU02Kr309 · 2006-10-30 00:00:00 — Sexualpolitiska organisationer inom ramen för folkrörelsebegreppet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sexualpolitiska organisationer som folkrörelser. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Alla människor har lika värde och ska bemötas med respekt. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats där alla har samma rätt och samma värde. Sexualpolitiska organisationer är folkrörelser Regeringens system med statsbidrag har varit ett effektivt sätt att understödja föreningar som bedömts vara värdefulla för samhället som helhet. De olika statsbidragen delas in i tre kategorier: organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. För att få räknas som en folkrörelse har regeringen ställt upp nio kriterier som en organisation bör uppfylla för att få kalla sig folkrörelse. RFSL, och andra liknande sexualpolitiska organisationer uppfyller samtliga av dessa kriterier. har det framkommit att dessa organisationer inte har organisationsstöd och inte är nämnda som viktiga för demokratin genom folkrörelsebegreppet. Det har visat sig att de helt enkelt inte har någon ekonomisk bas att bygga deras grund på som måste finnas i en organisation av denna form. har RFSL genom den tidigare regeringen fått ett organisationsstöd för 20052007, men det är en kortsiktig lösning och långsiktighet är vad alla organisationer behöver som arbetar med attitydförändringar. Även om har löst det ekonomiskt genom dess företag så sätter de fingret på problematiken i sitt principprogram. Opinionsbildning är en av de viktigaste beståndsdelarna i arbete, och då är det viktigt att kunna inta en självständig hållning, utan stor oro för bidragsgivares reaktioner. har sedan grundandet ägt ett företag som säljer preventivmedel och som ger organisationen en ekonomisk bas som är ett stöd för självständiga ställningsstaganden i kontroversiella frågor. Vi instämmer i detta resonemang, och därför måste en förändring komma till stånd. Vi tror att alla sexualpolitiska organisationer som arbetar med sexualitet/identitetsfrågor måste få en oberoende ekonomisk grund att stå på. Den mest långsiktiga och bästa lösningen är att använda oss av en för oss socialdemokrater så viktig form folkrörelsebegreppet. Därför menar vi att sexualpolitiska organisationer skall fogas till de redan specificerade områden som är av särskild vikt för demokratin i och bör därför klassas som folkrörelser, vilket skulle innebära en mer modern syn på folkrörelsebegreppet. I en förlängning kan resurser kopplas till området, men i första hand handlar det nu om att få in området som ett erkännande för dessa organisationers långa (är och RFSL är ) och enträgna arbete för sexuellt likaberättigande och sexualupplysning. i (s)
mot · GU02Kr310 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värnandet av folkbildningen. Att växa och utvecklas i sitt arbete måste bli en möjlighet för alla. är en ledande kunskapsnation tack vare våra stora satsningar på utbildning. Både bredd och spets är mycket viktigt, från förskolan till forskarsamhället, men också för yrkesutbildningen, folkbildningen och personalutveckling. Inget kan vara viktigare än det livslånga lärandet i när mycket är beroende av vår förmåga att ständigt tillgodogöra oss nya kunskaper. I har människor samlats för att tillsammans studera på egna villkor, ta del av föreläsningar och delta i kulturprojekt. Då som var motiven att stärka sina möjligheter att påverka de egna livsvillkoren och ofta att påverka och förändra förhållanden i samhället. Det har i många människors liv betytt och betyder oerhört mycket. En demokratisk samtalskultur har utvecklats inom folkbildningen, grundad på tolerans mot oliktänkande och respekt för sakliga argument och fattade beslut. I det dagliga folkbildningsarbetet tar den sig uttryck i att deltagarna har ett stort inflytande och gemensamt är med och formar innehåll och uppläggning. har folkbildningen fått minskade/förändrade bidragsströmmar. Kommunala bidrag och landstingsbidrag till folkbildningen är olika beskaffade, och storleken skiftar beroende på var någonstans verksamheten bedrivs. Den individuella kompetensutvecklingen genom bland annat folkbildning ska utvecklas och allas inflytande över sin egen utveckling öka som kunskapsnivån i hela höjs. Ansvaret för detta vilar gemensamt på staten, arbetsgivarna, de fackliga organisationerna och individen. Det livslånga lärandet ska möta våra behov av alltifrån grundläggande till kompletterande utbildning. I detta finns folkbildningen som ger människor möjligheter de aldrig annars skulle ha haft chans till. Folkbildningen måste förbli öppen för alla. Det samhällsstödda folkbildningsarbetet som sker i studieförbunden, med främst studiecirklar och olika kulturverksamheter, och inom folkhögskolor måste vi värna!
mot · GU02Kr311 · 2006-10-30 00:00:00 — Barnkultur för barnens skull tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta att prioritera barns och ungdomars kulturskapande och kulturupplevelser. Kultur är för viktigt för att vara en angelägenhet för ett fåtal. Kultur ska komma alla till del, i hela landet och för alla människor. Med sådana ambitioner krävs hårt arbete, öppenhet och mod mod att uppmärksamma att kulturen inte kommer alla till del, att klassiska sociala mönster påverkar både utövande och åtnjutande av kultur. Det brhövs hårt arbete och öppenhet för att åstadkomma förändringar som går i rätt riktning. Barn och ungdomar är centrala för att vidga kulturen till flera, för att bryta klassiska sociala mönster. finns det många barn som är utanför kulturlivet ett utanförskap som ofta består livet ut. Därför är kultur för barn och ungdomar särskilt viktig inom kulturpolitiken. Barns rätt till kultur är dessutom fastslagen i . Satsningen på barn och unga har varit central inom politiken . Vi måste fortsätta att satsa på barns kulturskapande. En speciell aktionsgrupp för barnkultur finns nu utsedd på . Denna grupp ska arbeta för att hitta och sprida de goda exemplen med bra kulturprojekt för barn runtom i vårt land. Det kan vara att uppvärdera bra arbete med kommunala musik- och kulturskolor. Det kan vara att hitta de goda exemplen där förskolan utifrån läroplan om barns eget kulturskapande jobbat bra med barnkultur. Det kan vara Folkets Hus och Parkers satsning på att sprida barnkultur över landet. Det finns också 60 miljoner hos Allmänna arvsfonden tillgängliga att söka för barnbarnkulturarrangemang runtom i landet. Detta är nya viktiga satsningar för kultur till barn och ungdomar. Vi vill uppmärksamma om att satsningarna på barnkultur ges den tyngd de förtjänar, att arbetet för barn och kultur fortsätter att prioriteras i kulturarbetet. Så länge uppdraget är att bredda kulturen till flera måste barn och ungdomar stå i centrum. Det gäller så länge folk- och skolbibliotek har olika kvalitet och så länge musik- och kulturskolor är hotade. Så länge alltför många barn ser sitt kulturskapande och sina kulturupplevelser gå förlorade i kärv ekonomi måste vi gemensamt ta ansvar. Vi måste fortsätta ge barnen stöd till kultur. Det gör vi genom fortsatt hårt arbete samt genom att visa öppenhet och mod för barnens rätt till kultur i olika sammanhang i hela vårt samhälle. Regeringen bör därför ges till känna vikten av att fortsätta prioritera barn och ungdomars kulturskapande och kulturupplevelser för barnens skull.
mot · GU02Kr313 · 2006-10-25 00:00:00 — Nationellt centrum för dokumentärfotografi vid i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett nationellt centrum för dokumentärfotografi vid i . behöver ett nationellt centrum för dokumentärfotografi. En bra plats för detta centrum är det regionala museet, i . Den dokumentärfotografiska traditionen är stark i och vid museet, framför allt tack vare fotografen och författaren , f. 1930. Välkänd för alla västerbottningar uppmärksammades han med det internationella för sitt fotografiska arbete. Det har gjort honom såväl nationellt som internationellt erkänd. privata arkiv förvärvades av 2002. Det består av material som tillkommit i bokprojekt utanför den tjänst som innehade vid museet 19681995. Tillsammans med de kinofilmer, negativ, diapositiv och påsiktsbilder som hör samman med uppdragen för museet bildar de ett eget väl sammanhållet . Det har byggts ut med hans publicerade böcker och andra texter, för samlingarna relevant litteratur, en samling tidningsurklipp samt texter om fotografi och författarskap. Ända , då i spetsen för en grupp entusiaster gav uttryck för att ett fotografiskt museum borde inrättas med särskild inriktning på dokumentärfotografi, har bristen på ett forum för denna fotografi påtalats. tyvärr en kort parentes i historien blev när det tillkom knutet till och därmed en del av detta museums exklusivt estetiska inriktning. Vid ett nationellt centrum ska t.ex. yngre fotografer ges möjlighet att arbeta dokumentärt, gärna inspirerat av metod och förhållningssätt. Kompetensen vid centret ska också ta upp dokumentärfotografens villkor då och , liksom själva begreppet dokumentärfotografi. Med utställningar och publikationer ska centrat visa vad som finns i nationella och internationella arkiv och samlingar och vad som åstadkommes i nya projekt. Närheten till borde också göra att den utbildning i dokumentärfotografi som museet initierade borde kunna få en ny aktualitet. Allt detta sammantaget skapar goda förutsättningar för framtidens dokumentärfotografer. är med i det av Stiftelsen stöttade Ett nationellt nätverk för fotografi med dokumentär inriktning tillsammans med ett tiotal andra svenska museer. Detta gör ytterligare särskilt lämpat för ett nationellt uppdrag inom området. Med stöd av ovanstående anser jag därför att ett nationellt centrum för dokumentärfotografi ska tillskapas vid i .