mot · GT02Fi11 · 2006-05-02 00:00:00 — måste dra nytta av den kapacitet och kunskap som svensk industri har, inte förstöra den. Det mår varken miljö eller ekonomi bra utav. Om politik och näringsliv samarbetar kan industrin uppmuntras till att ta miljöarbetet till en högre nivå. Vi kan genom gemensamma ambitioner och insatser ta fram en industripolitik som sätter miljö, utveckling och framtidstro i första rummet. Om vi ska lyckas med att bli världsledande inom miljöteknik och det måste vi för att lyckas genomföra ett teknikskifte måste också svensk industri spela en större roll i att satsa på miljöinvesteringar och miljöinnovationer. Men miljöansvaret är inte ett ansvar som ensidigt kan åläggas industrin. Politiken måste utformas på ett sådant sätt att regelverk och tillsyn både syftar till att sydda miljön och att uppmuntra industrin att fortsätta utvecklas och arbeta i en miljövänlig inriktning. För att upprätthålla industrins engagemang för genuint och långsiktigt miljöarbete måste även samma krav ställas på politiken. Politiken kan inte ständigt ändra förutsättningarna för industrin, då minskar investeringsbenägenheten och vi blir kvar med gamla miljöfarliga lösningar. Vad som i stället måste göras är att politiken först sätter ramarna och sedan skärps gränsvärdena undan för undan. Politiken kan helt enkelt inte ändras som t.ex. har varit fallet med utsläppsrätterna och torven där industrier har nyinvesterat i torveldningsanläggningar när de har blivit miljöklassade och sedan har miljöklassningen försvunnit. Politik och industri måste jobba gemensamt och långsiktigt för att ett teknikskifte ska kunna uppstå. Och för det behövs ett grönt industriprogram. 6.2En miljard för bättre klimat och nya jobb vill satsa ytterligare för klimatinsatser. Ramen skall användas till forskning men också till olika former av stöd till anläggningar för framställning av förnybara drivmedel samt miljövänlig elenergi. Det är viktigt att forskningsinsatser görs i samarbete med berörda branscher. Det handlar dels om olika former av stimulansåtgärder för människor som väljer miljövänlig energi och bränsle som leder till minskade skatteintäkter , dels om satsningar på forskning och utveckling. Utöver de satsningar som görs inom forskningen måste vi också börja använda den kunskap som redan finns. Vi behöver skapa morötter och förutsättningar för att snabbt förverkliga den nya tekniken och kunskapen. stöder regeringens satsningar på energiforskning och Klimp (Klimatinvesteringsprogram), men därutöver väljer vi att satsa ytterligare 1 miljard inom området förnybar energi och alternativa drivmedel. Vi anser att tempot måste höjas i klimatarbetet. Vi har skapat utrymme för denna satsning genom att höja klimatkraven för miljöklass 1-diesel (mk 1) och därmed spara drygt 1 miljard , genom att inte subventionera merkostnaden för att ha en annan specifikation för svavelfri diesel än övriga . Miljönyttan av att subventionera en särskild mk 1-diesel i är marginell jämfört med den nytta som vår klimatmiljard kommer att kunna prestera. Miljarden fördelas under utgiftsområdena 20 och 21 samt skattesidan, eftersom det handlar om en kombination av forskning, investeringsstöd, skattelättnader osv. En av de största utmaningarna för alla länder är att komma tillrätta med utsläppen av klimatpåverkande gaser. har en hög ambitionsnivå när det gäller klimatarbetet och det finns också en stor enighet kring allvaret i klimatförändringarna. Vi vet alla att användningen av fossil energi inte är långsiktigt hållbart och att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp av växthusgaser har gått att bryta. För att vi ska kunna nå målet om halverade utsläpp av växthusgaser anser att vi bör åstadkomma minskning (jämfört med nivå). För att detta ska vara möjligt krävs stora ansträngningar, men i stället för att nedslås och bli negativa: låt oss se det som möjligheter. I dessa ansträngningar finns också affärsmöjligheter och nya jobb. Låt oss använda miljön som en hävstång in . exporterar svenska miljöteknikföretag tjänster och produkter för nära . Men vi skulle kunna vara så mycket bättre. Jämför exempelvis med det brasilianska etanolprogrammet som sysselsatte nära 700 000 personer 2003. LRF menar att energi från de gröna näringarna kan ge 25000 nya jobb i . kan som nation skapa riktlinjer och styrmedel med långsiktig och tydlig inriktning. En vision om en miljövänlig energiproduktion går att förverkliga och kan generera många nya jobb och en ökad tillväxt i vårt land. anser att fordon som bil och buss är nödvändiga. För många människor är dessa viktiga transportmedel i vardagen. i ett större perspektiv är det dock uppenbart att vägtrafikens miljöbelastning måste minska. expanderar den europeiska bilparken med ca 3 miljoner fordon . Vägtransporterna står för av alla utsläpp av växthusgaser som kommer ifrån transportsektorn, och transportsektorn står i sin tur för en tredjedel av alla koldioxidutsläpp. För att bilen även ska kunna utgöra ett bra kommunikationsmedel, utan att äventyra klimatet och ha en säker tillgång på drivmedel, är det av stor vikt att utveckla bränslen som ersätter de fossila bränslena. Det handlar även om att sänka bränsleförbrukningen i vägtrafikens fordon genom effektivare motorer. vill att tillverkare och konsumenter stimuleras till att satsa på bränslesnåla fordon och fordon drivna med miljövänliga bränslen. Vi tror på stimulans av alternativen, alltså morötter i stället för piska, så att människor ges en möjlighet att välja ett miljövänligt bränsle. Med en ökad efterfrågan följer teknikutveckling och infrastruktur, utan vidare påtryckningar från politiskt håll. För en omställning till ett grönt transportsystem krävs det att satsar på forskning och utveckling. Satsningarna handlar såväl om traditionell forskning som om stöttning av näringslivet i dess teknikutveckling. Det är viktigt att satsningarna inte ger förtur åt något särskilt bränsle eller någon särskild teknik. Det är slutresultatet effektivt resursutnyttjande och minskad miljöpåverkan som vi efterfrågar. anser att ska vara pådrivande för att det europeiska transportsystemet miljöanpassas. Vi får inte se och nivåer som ett hinder utan som en möjlighet att driva på utvecklingen även i andra länder. Om agerar offensivt och går längre med arbetet för att minska klimatpåverkan och öka trafiksäkerheten har vi möjlighet att visa vägen för övriga EU. kräver att inga nyproducerade fossildrivna bilar ska få säljas efter 2015. Försäljningen av miljövänliga bilar har ökat kraftigt . Bakom framgången finns flera faktorer, men två faktorer vi vill peka på är undantaget från trängselavgifter i och nedsättningen av förmånsvärdet för miljöklassade tjänstebilar. Vårt förslag om höjda skrotningspremier kommer ytterligare stimulera till en nyare och miljövänligare bilpark (se stycke 6.3.3). skiljer man på elbilar och gas (nedsättning till ) och bilar som drivs med alkohol (nedsättning till ). Denna skillnad är inte teknikneutral och missgynnar fordon drivna på gas och etanol. anser att nedsättningen skall vara generell. Alla bilar som drivs med el, alkohol eller gas bör få en nedsättning till av förmånsvärdet. Den etanolinblandning som finns i merparten av försåld bensin gör att en viss skattelättnad borde uppkomma på bensin, något som dock än så länge inte har kommit konsumenterna till del. Det går inte att se på priset att man valt att tanka bensin med etanolinblandning. För att öka efterfrågan på drivmedel med inblandning av förnybara bränslen föreslår vi att man, förutom befrielse från koldioxidskatt och energiskatt på det förnybara bränslet, också bör ge en extra rabatt på energiskatten för den del av de fossila bränslen som blandas med de förnybara. finns etanol som drivmedel dels som låginblandning i bensin, dels som E 85 etanol och bensin. För E 85 är etanoldelen skattefri medan bensindelen beskattas med koldioxidskatt och energiskatt. En extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85, förslagsvis motsvarande andelen etanol dvs. 85procent, skulle innebära lägre skatt per liter E 85. Som en ytterligare stimulans avsätter vi 50 miljoner konor för att ge skattereduktion åt privatpersoner som väljer att köpa en miljöbil. Detta ger möjlighet för ca 5 000 nya miljöbilsägare att få en skattereduktion om 10000kr. För enkelhetens och teknikneutralitetens skull föreslår vi att rabatten är lika för alla, oavsett inköpspris eller innehavstid. Återbetalningen sker via skattekontot. bör besluta att införa en skatterabatt om till privatpersoner som investerar i en miljöbil. 6.3.2Höj klimatribban för miljöklass 1-diesel Mot bakgrund av allvaret i klimatfrågan så menar vi att det är dags att även föra in klimataspekten i miljöklassystemet. Vi vill höja ribban för mk 1-diesel så att även utsläppen av växthusgaser vägs in. För att ett motorbränsle ska få tillhöra mk 1 måste utsläppen av växthusgaser vara lägre än för konventionell diesel. föreslår därför att den nuvarande svenska mk 1-dieseln flyttas över till skatteklass mk 2. föreslår vi att specifikationen för mk 2-diesel ändras så att Europadieseln ryms inom kraven och skatteklassas därefter. För statskassan innebär skattesubventionen på mk 1-diesel en utgift på ca 3miljarder . Miljövinsten, jämfört med den moderna Europadieseln, står inte i relation till denna kostnad. anser att dessa pengar kan göra bättre miljö- och samhällsnytta på andra håll och föreslår därför att nuvarande mk 1-diesel slås samman med mk 2-dieseln. Även mk 2-dieseln subventioneras med ca /liter (/liter inkl. moms) jämfört med mk 3 och det menar vi ska ske också i fortsättningen för att kompensera för de merkostnader som det innebär att få fram ett i princip svavelfritt bränsle. Vi vill inte hamna i den situationen att prisskillnaden blir så liten att försäljningen av mk 3-diesel åter ökar i volym. Förslaget innebär en besparing för staten på 1,1miljard kronor . Gamla bilar har en betydligt större miljöpåverkan jämfört med nyare bilar. Att föryngra bilparken är således ett viktigt miljöpolitiskt mål. Den svenska bilparken är tyvärr en av de äldsta i . I syfte att föryngra denna anser vi att skrotningspremien måste användas mer effektivt, framför allt för att minska andelen äldre bilar utan katalysator. De gamla bilarna står för av trafikarbetet men av utsläppen av några hälsofarliga avgaser, enligt uppgifter från Bil . Med tanke på luftmiljön i våra storstäder är det oerhört viktigt att snabbt förnya bilparken, för att t.ex. minska partikelutsläppen. Det är inte acceptabelt att storstadsbor ska tvingas betala för luftföroreningarna med sina liv. Vi anser att en tidsbegränsad stimulans till skrotning av gamla bilar bör genomföras . Skrotningspremien bör höjas från till . Den höjda skrotningspremien skall riktas mot ej avställda bilar som inte omfattas av de avgaskrav som infördes obligatoriskt 1989, det vill säga katalysatorkrav. För övriga delar av bilparken kvarstår gällande ersättningsnivåer. ersätts systemet med som grund för ekonomin i bilskrotning med utökat producentansvar i enlighet med EU-direktiv för uttjänta bilar. Skapa bättre förutsättningar för lönsamhet åt småföretagaren! För ett livskraftigt lantbruk måste lönsamheten hos jordbruket stärkas, endast då kan vi skapa tillväxt i hela . En modern jordbrukspolitik är balanserad, miljöanpassad och stärker förutsättningarna för att lantbruket skall kunna konkurrera på lika villkor med en ökad lönsamhet som mål. För att detta ska bli verklighet behövs: Ett program för konkurrenskraftigt jordbruk Enklare regler och mindre byråkrati Satsning på alternativa verksamheter inom de gröna näringarna Miljö- och kvalitetsutveckling. Med ett starkt jordbruk följer öppna landskap, livsmedelsförädlingsföretag, turistnäring, småskaligt skogsbruk och inte minst lokalt producerade grödor till livsmedel och energi. Detta främjar den biologiska mångfalden och är en oumbärlig del i omställningen mot ett hållbart samhälle. anser att det både internationellt och nationellt krävs en starkare hållning från regeringen i de frågor som rör vårt lands jordbrukspolitik. Vid ett maktskifte i valet kommer att arbeta för ett program med fokus på att öka konkurrenskraften för svensk livsmedelsproduktion. Där staten tillsammans med jordbruket och livsmedelsindustrin ska ta fram genomförbara reformer och åtgärder för att säkra en inhemsk produktion med hög kvalitet. arbetar hårt för att den starkare ska företräda svenska intressen i internationella förhandlingar och modernisera jordbrukspolitiken; att vi är med i EU ska tas till vara på ett optimalt sätt. Det svenska jord- och skogsbruket utgör en viktig länk i omställningen av energi- och transportsystemen. Det finns en stor potential för att genom produktion och vidareförädling utveckla nya marknader för bioråvaror. En omställning av drivmedelsanvändning kräver att jord- och skogsbruket är med som en viktig del, vilket i sin tur kräver större satsningar inom forskning och utveckling på området. Lönsamheten hos de svenska lantbruksföretagen är låg och utvecklingen är skrämmande. En förutsättning för återväxt och ny investering, är att det går att få lönsamhet i sin verksamhet. Utan lönsamhet riskerar vi att den småskaliga jordbruksnäringen kommer att dö ut. Småföretagaren är livskraften i vårt samhälle och de har en nyckelroll i att skapa tillväxt. För att nå drömmen om tillväxt i hela land krävs ett livskraftigt jordbruk. Risken är stor för att den svenska livsmedelsproduktionen kommer att minska betydligt ; en livsmedelsproduktion med stora mervärden och av hög kvalitet. Detta beror framför allt på två saker, det första är det dåliga lönsamhetsläget för den inhemska produktionen av både på växt- och animalieproduktionen. Den andra stora orsaken är EU:s frikopplingsreform vars mål bl.a. är att minska matproduktionen. Reformen som ger bonden valfrihet att producera, innebär en uppenbar risk att just svenska bönder, som har de lägsta ekonomiska resultaten inom EU, i betydande utsträckning kommer att upphöra med sin produktion eller minska den. Detta skulle betyda att investeringarna kan sjunka kraftigt. anser att det är en självklarhet att våra lantbruksföretag ska kunna konkurrera på lika villkor. Detta gäller inte minst frågan om olika särskatter, som dieselskatten för jord- och skogsbruksmaskiner och skatt på handelsgödsel. vill även förenkla regelsystemen för lantbruket, skapa exportfrämjande åtgärder, trygga infrastrukturen och förbättra villkoren för småskalig livsmedelsförädling. Allt för att skapa bättre förutsättningar för ett lönsammare och mer livskraftigt småföretagande på landsbygden. Miljömålen är centrala i arbetet för att nå hållbar utveckling. För att målen skall kunna nås krävs det ett tydligt underifrånperspektiv där medborgare, företag, kommuner och regioner tillsammans bidrar i arbetet. krävs det en tydlig styrning av statens myndigheter och verk. Miljömålen skall i första hand ses som en politisk målstyrning av miljöarbete, och vara sektorsövergripande. Det är viktigt att inte fastna i den svenska verkshierarkin när man utformar delmålen. Utformningen av delmålen får inte styras av vilken eventuell myndighet som får huvudansvaret, utan strukturen måste i stället bygga på tydlighet i målstyrningen. Det är också viktigt att delmål sätts upp som är möjliga att uppnå. Det skall naturligtvis inte vara en ursäkt för att lägga ribban lågt, men det är i grunden destruktivt att sätta upp miljömål som är omöjliga att uppnå. För miljömålens trovärdighet är det viktigt att det finns tydliga och genomförbara planer på hur målen skall kunna nås. Vid omprövning av miljömålen måste det ske en utvärdering av insatserna. Vår energiförbrukning, inte minst i bostadsbeståndet, kan förbättras avsevärt. Många byggnader står inför ett omfattande och påtagligt renoveringsbehov. Detta gäller både mindre egnahem, men inte minst miljonprogrammets flerbostadshus. har länge påtalat behovet av att ta sig an det växande underhållsberget för att trygga vår boendestandard. rymmer detta stora renoveringsbehov en stor potential. Genom att införa ny teknik i samband med upprustningen av miljonprogrammet kan inte bara energibesparingar göras, utan också en attitydförändring och ett ökat miljömedvetande hos de boende kan komma till stånd. Genom att införa individuell mätning av vatten och värme ges boende dessutom en möjlighet till att påverka sina boendekostnader. Regeringens politik för att minska energiförbrukningen i bebyggelsen kännetecknas av riktade åtgärder mot vissa energislag och tekniker. För att uppnå ett långsiktigt och effektivt energiomställningsarbete vill vi se reformerade stöd som riktar sig mot slutresultatet. Såväl experter som berörda myndigheter har påtalat betydelsen av långsiktiga och stabila spelregler för energieffektiviseringsarbetet i bostads- och servicesektorn. Stöd bör även vara teknikneutrala för att inte orsaka skevheter på marknaden eller andra prioriteringar än effektiviseringsarbetet. Genom att mäta förbrukningen av värme och varmtappvatten och låta denna mätning utgöra en del av underlaget för en hyresgästs hyra skulle energiförbrukningen kunna minska. Detta innebär inte bara en stor potential för energibesparing utan också en möjlighet för den enskilde att få sin energiförbrukning synliggjord och en möjlighet att spara pengar. har ca 15000 lägenheter individuell mätning av värme och/eller varmvatten av något slag. Detta är en utveckling som till stor del skett på privat initiativ. I takt med att tekniken utvecklats har även installationskostnader för mätutrustning pressats ned och tillförlitligheten i utrustningen ökat. För många fastighetsägare skulle en övergång till individuell mätning av värme och varmvatten vara lönsam. 6.7Förbättrad konkurrens på elmarknaden De brister i konkurrens som möjliggör de höga priser som många företag på elmarknaden kan ta ut ser mycket allvarligt på. Höga elpriser skadar svensk industri och är en tung börda för konsumenter. är dock övertygat om att en återreglering av elmarknaden inte är sättet att hålla tillbaka de höga elpriserna. Bristen på konkurrens blir inte bättre av ett monopol. I stället råder vi bot på höga elpriser med ytterligare konkurrens. För att detta ska ske måste åtgärder vidtas för att förbättra konkurrensen på elmarknaden. vill därför förbättra infrastrukturen och stärka effektöverföringskapaciteten såväl inom landet som med utlandet. Dessutom bör konkurrenslagstiftningen förbättras. Dessa förändringar bör göras både på den svenska och den nordiska marknaden likväl som den europeiska. Konkurrenslagstiftningen måste syfta till att sätta konsumentintresset i första rummet. För att ytterligare förbättra konkurrensen vill utreda införandet av en effektbörs. Detta skulle som möjliggöra handel med och prissättning av effekt. Detta skulle i sin tur möjliggöra exempelvis dag- och nattaxor, vilket ger kunderna ännu bättre möjlighet att styra sitt elkostnad. Miljöproblemen i världen är en säkerhetsrisk och i många fall en orsak till konflikter. På grund av dagens överutnyttjande och bristfälliga hantering av naturresurser, utsläpp, snabba befolkningsökningar, diverse demografiska faktorer och välståndsklyftor är det lätt att se hela det ekologiska systemet som hotat. Ovannämnda hot mot framtidens säkerhet kommer att kräva ett helt nytt fokus på internationellt samarbete med miljön i fokus. Detta då många av miljöproblemen kräver lokala, regionala eller globala lösningar, som inkräktar på nationella regeringars rättigheter. befolkning har ett stort ansvar och en enorm utmaning i att minska våra ekologiska fotavtryck, för att vi inte ska fortsätta att stjäla miljöutrymme av andra människor och kommande generationer. Som nation har vi också ett stort ansvar i att bistå fattigare länder i deras miljöarbete. Vi väljer därför att vidmakthålla vårt krav om att ska satsa pengar på miljöbistånd. 7Vi vill göra tryggare vill att ska vara ett land där medborgarna har mer att säga till om och ges möjlighet att ta ansvar för sin framtid. Där de som behöver de gemensamma tjänsterna bäst står först i kön, och där vi inte bara kräver våra rättigheter utan också ser våra skyldigheter. Ett land där arbete och egen försörjning är utgångspunkten för den egna stoltheten och viljan och förmågan att klara sig själv. Den största tryggheten finns i tilltron till den egna förmågan och i de egna sociala relationerna. Att stärka individer och de sociala nätverken är en grundbult för ökad trygghet. Därmed får också den enskilda människan större möjligheter att ta ansvar i vardagen. De offentligt garanterade trygghetssystemen ska fungera som ett skyddsnät i de fall där vardagstryggheten inte räcker till, men ska syfta till att så snart det går göra det möjligt för den som blivit beroende av systemen att åter stå på egna ben. Därför behöver det utvecklas nya välfärdsmodeller som ökar incitamenten hos fler att både sälja och köpa välfärdstjänster. Det kan handla om skattereduktion för hushållsnära tjänster, servicesedlar, barnomsorgspeng m.m. Varje politisk beslutsnivå bör dessutom ha en skyldighet att alltid erbjuda både offentliga och privata utförare av välfärdstjänster. Allt i syfte att stimulera mångfald. Ett ökat samarbete mellan det offentliga, privata och ideella kommer att ge många nya och bra välfärdslösningar. Unga familjer upplever att de inte har tillräckligt mycket makt över sin tillvaro och har svårt att få ihop livspusslet i vardagen. Tiden är knapp och många kämpar för att hinna lämna och hämta barn på dagis, och att saxa arbetstid och semester för att få så mycket tid som möjligt tillsammans med barnen. För många är det svårt att få pengarna att räcka till även om båda föräldrarna arbetar heltid. Både barn och föräldrar lider av att inte ha mer tid tillsammans i vardagen. inriktning är att både verka för en ökad frihet för barnfamiljerna och att stimulera ett jämlikt ansvarstagande för barn och familj. Frihet och flexibilitet främjar vi genom att ge föräldrarna makten över barnomsorgen och genom att höja barnbidragen när barnen är små. Jämlikheten stimulerar vi genom att förstärka föräldraförsäkringen. Det är viktigt att föräldrar får mer makt över sin och familjens situation för att kunna klara av vardagspusslet och påverka barnens vistelsemiljöer. Dagens barnomsorgs- och familjepolitik är ekonomiskt generös, men styrande. vill föra över makten från sammanträdesborden till köksborden: Stärk föräldraförsäkringen höjda golv och tak: Stärk föräldraförsäkringen för att möjliggöra för både män och kvinnor att vara hemma med barnen. Golvet ska höjas för att ge alla, oavsett inkomst, en rimlig ersättning och ett höjt tak till 11 basbelopp () gör att fler pappor stimuleras att ta ut sin del av föräldraledigheten. Det betyder att vi vill höja både golv och tak något utöver regeringens nu föreslagna höjning. Höjda barnbidrag ökar självbestämmandet och ger mer tid för barnen: vill koncentrera en framtida höjning av barnbidragen till när barnen är små. vill vi fördubbla barnbidragen under förskoleåldern () samt ge rätt för föräldrar att gå ner till halvtid för att underlätta för mer tid med barnen. Barnomsorgspeng ger föräldrarna makten över barnomsorgen: Fritt val inom barnomsorgen med en barnomsorgspeng som ger föräldrarna reella möjligheter att välja den barnomsorg de vill ha och som skapar en verklig mångfald av barnomsorgsformer. (Se utvecklad redogörelse för förslaget nedan.) Hushållsnära tjänster med skattesubvention ger valfrihet och stärkt självkänsla för den enskilde och bidrar till en marknad för nya tjänster och välfärdsföretag. Kostnaderna för kommunernas barnomsorg är eller per barn. vill använda delar av dessa medel för att införa en särskild barnomsorgspeng. Förslaget innebär att föräldrarna får en barnomsorgspeng som berättigar till köp av barnomsorg för en summa som är tillräcklig för att betala den övervägande delen av en normal barnomsorgsplats. Varje familj ska på så vis ges möjlighet att välja och utforma barnomsorg utifrån barnens och familjens egna behov.