mot · GU02Ub255 · 2006-10-29 00:00:00 — Den nya regeringen bör ta till vara de resultat som utredningen kommer fram till och återkomma till med ett förslag på ett förändrat resurstilldelningssystem som på ett bättre sätt gynnar kvaliteten i den högre utbildningen. Utbildning är och pengar en av de allra största investeringar som enskilda gör i livet. Studenterna ska kunna förvänta sig en utbildning av hög kvalitet. Många är dock osäkra på vad de kan förvänta sig av sin institution och sitt lärosäte. Det är inte heller tydligt vad som förväntas av den enskilde studenten. föreslår därför att universitet och högskolor ska kunna skriva så kallade studentkontrakt med sina studenter. I ett studentkontrakt definieras studenternas rättigheter och skyldigheter och lärosätenas åtaganden. Studentkontrakten kan innehålla: Utfästelser om lärartäthet och antal undervisningstimmar. Andelen disputerade lärare som deltar i undervisningen. Principer för hur bland annat rättning och betygssättning ska gå till. Principer för planering, schemaläggning och dylikt. För doktorander kan anges exempelvis hur mycket handledning som den enskilde forskarstuderanden har rätt att kräva. Platsgarantier för vidareutbildningar och fördjupande kurser. För studenterna anges till exempel krav på närvaro, antal studietimmar kursen omfattar och betygskrav för godkänt med mera. Ett studentkontrakt av detta slag kan lösa många av de problem som lärosätena har att hantera. Det är i allra högsta grad en fråga om kvaliteten i utbildningen. Det är också en fråga om studenternas arbetsmiljö och därav en hälsofråga. För att främja arbetet med studentkontrakt bör ges i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med studentkontrakt på fem universitet eller högskolor. För att ha grundläggande behörighet till studier på avancerad nivå krävs examen. Många lärosäten tar på sig att utfärda examen, vilket betyder att studenter som har tagit kurser motsvarande en examen inte kan söka sig vidare enbart för att de väntar på att få sitt examensbevis. anser därför att det i stället bör räcka med fullgjorda kursfordringar om minst 120 poäng för grundläggande behörighet till utbildning på avancerad nivå. Rekryteringen till forskarutbildning kan ske på olika sätt. Från många håll kritiseras antagningsprocessen för att vara godtycklig. Det är vanligt att man förväntas ha kontakt med en potentiell handledare vid institutionen redan när man söker forskarutbildningen. Det är inte heller ovanligt att verksamma forskare rekryterar doktorander till sina forskningsprojekt utan att fler fått möjlighet att konkurrera. Formellt måste alla platser på forskarutbildningen som helt eller delvis finansieras av fakulteten utlysas. Det finns indikationer på att så inte alltid sker. Detta öppnar upp för diskriminering, vilket kraftfullt måste motverkas. anser att alla platser på forskarutbildningen ska utlysas nationellt. Det är viktigt ur så väl rättvise- som kvalitetshänseende. Samhället behöver fokusera mer på friskfaktorer och skapa förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Detta i enlighet med beslut om ny inriktning för folkhälsopolitiken (prop. 2002/03:35). För studenter är främjande av målområde två i de nationella folkhälsomålen, d.v.s. Ekonomisk och social trygghet, särskilt viktigt. Modern folkhälsoforskning visar att socioekonomiska faktorer liksom makt över sitt eget liv har större betydelse för hälsoutvecklingen än enskilda livsstilsfaktorer. Den psykiska ohälsan är ett allvarligt problem även bland studenter. Att vara student innebär en otrygg tillvaro. De flesta har en mycket knapp ekonomi, som inte tillåter några oförutsedda utgifter. Det är viktigt att prestera och ligga på topp för att inte halka efter och därmed riskera att förlora såväl tid som studiemedel. Som student förväntas man vara extremt flexibel och finna sig i de förutsättningar som ges. Man har ofta dåliga möjligheter att påverka planering av kurser, något som inom arbetslivet anses vara en mycket viktig faktor ur arbetsmiljösynpunkt. Ett vanligt problem är att studenterna får sina scheman alltför nära inpå kursstart och att ändringar i scheman görs med kort varsel. Att inte kunna planera sin tid försvårar för studenterna, inte minst för de som har barn. Det är viktigt att tänka på att studentgruppen har ändrats och är långt ifrån så homogen som den var för något decennium sedan. Även studenter måste kunna planera sin tid. Lärosätena kan inte förvänta sig att studenter ska kunna hantera alltför hastiga förändringar av förutsättningarna. Lärosätena måste ta ansvar för sin planering. anser att regeringen bör ge i uppdrag att i sina utvärderingar uppmärksamma detta. Förslaget om studentkontrakt som presenterats tidigare i denna motion har delvis också till syfte att förbättra studenternas planeringsförutsättningar. Oro, ångest och stress är vanligt förekommande. Tillgången till statistik där studenter som grupp är urskiljbar är dålig. Undersökningar som gjorts vid enskilda lärosäten visar dock att det är ett utbrett problem. anser att arbetsmiljöstatistik som rör studenter måste tas fram. bör få ansvar för att se till att det finns arbetsmiljöstatistik där studenter som grupp är urskiljbara. Statistiken bör också vara könsuppdelad. Studenter lever under särskilda förutsättningar, och det är viktigt att få kunskap om deras arbetsmiljö och hälsa. Universiteten och högskolorna har ansvar för att tillhandahålla studenthälsovård, som framför allt ska vara förebyggande. Detta ansvar regleras i högskoleförordningens 1 kap. 11 §, som lyder: 11 § Högskolorna skall ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Förordning (1996:568) Någon närmare reglering av hur denna hälsovård ska fungera eller vilken omfattning den ska ha finns inte. Hur studenthälsovården fungerar varierar mellan olika lärosäten, och högskolorna avgör själva hur mycket resurser de vill lägga på studenthälsovården. Utvecklingen av anslagen till högskolan har inte följt utbyggnaden av högskoleplatser. Såväl studentkårer som personal har uttryckt ett behov av nationella riktlinjer för att studenthälsan ska bli tydligare och mer likvärdig. Därför anser att nationella riktlinjer för studenthälsan ska tas fram. Riktlinjer som alla lärosäten är skyldiga att leva upp till är en garanti för att alla studenter har möjlighet att få viss hjälp. anser också att studenthälsovården bör kvalitetssäkras. Detta kan till exempelvis göras genom en certifiering. Lärosätena ska fortsatt vara fria att organisera hälsovårdsarbetet på olika vis, men det är viktigt att kvaliteten i verksamheterna är hög oavsett i vilken organisationsform de drivs. Även studenter blir sjuka och behöver bli sjukskrivna . Effektiv rehabilitering så att den enskilda snart kan komma tillbaka till studierna är enormt viktig. Men enligt gällande regler är det inte möjligt att vara sjukskriven på deltid som man studerar deltid. I arbetslivet anses möjligheten till deltidssjukskrivning vara viktig, inte minst för att skapa rimliga förutsättningar för en anställd att komma tillbaka i arbete efter en tids sjukdom. Dagens situation där människor som har kapacitet att studera deltid tvingas in i heltidssjukskrivning är orimligt. Deltidsstudier kan vara ett utmärkt sätt att komma tillbaka till studier efter en tids heltidssjukskrivning. anser att deltidssjukskrivning måste gå att kombinera med deltidsstudier och föreslår därför detta.