ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K271 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att genomföra skiljandet av kyrka och stat genom att förändra huvudmannaskapet för begravningsverksamheten. ska enligt begravningslagen allmänna begravningsplatser med ett tillräckligt stort antal gravplatser och andra gravanläggningar av allmänt förekommande slag anordnas och hållas av de territoriella församlingarna inom . Regeringen kan i särskilda fall besluta att en kommun i stället ordnar begravningsplatser för dem som är folkbokförda inom kommunen. är kommunerna huvudmän för begravningsverksamheten. I övriga landet är det en församling eller kyrklig samfällighet inom som är huvudman för begravningsverksamheten. skildes kyrkan från staten. Att fortfarande står som huvudman för begravningsverksamheten är en kompromiss och en kvarleva från statskyrkosystemet. Det är inte rimligt att ska tillhandahålla begravningsplaster för vitt skilda religioner med vitt skilda traditioner och önskemål om hur en begravningsplats ska utformas. Det enda logiska är att ska vara skyldig att hålla begravningsplatser endast för dem som är medlemmar i . De som inte tillhör något trossamfund alls bör få sina behov av begravningsplatser tillgodosedda via ett offentligt huvudmannaskap, till exempel kommunerna. De som tillhör annat trossamfund än bör få sina begravningsplatser inom ramen för sina respektive trossamfund. I samtliga fall kan trossamfundens ansvar regleras i avtal med det offentliga, t.ex. med kommunerna. Det är dags att skilja begravningsväsendet från och låta ansvaret gå över till kommunerna. Dessa kan i sin tur få i uppdrag att via avtal med berörda trossamfund reglera tillgången till och ansvaret för begravningsplatser. För personer som inte tillhör något trossamfund får man överväga att inrätta kommunala begravningsplatser eller att teckna avtal om tillgång till begravningsplatser med ett eller flera trossamfund. En sådan lösning möjliggör självfallet för olika trossamfund att samarbeta och för det offentliga att med en part teckna avtal om ansvar för flera trossamfunds behov av begravningsplatser.
mot · GU02K272 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att det blir möjligt att fritt välja församlingstillhörighet. är kyrkan skild från staten och alltfler medlemmar lämnar . Det finns många orsaker till det. En är att många känner bristande tillhörighet och engagemang för den församling man är mantalsskriven i. Församlingstillhörigheten har snarare blivit en fråga om att underlätta uppbörd av kyrkoavgiften än ett aktivt ställningstagande för en viss församling. Det borde vara möjligt att välja vilken församling inom som man vill vara medlem i. Det kan i många fall vara så att den enskilde medlemmen känner mest samhörighet med sin födelseförsamling, sin dopförsamling, sin konfirmationsförsamling, sin vigselförsamling, sin sommarförsamling eller sin boendeförsamling. Det måste kunna vara möjligt att i detta avseende tillgodose de enskilda medlemmarnas önskemål. Jag anser att tiden är mogen för att låta människor själva få avgöra vilken församling de vill tillhöra. Det skulle stärka banden mellan medlemmarna och . är detta normalt inte möjligt. Lagen om stadgar bland annat att församlingen är en lokal enhet inom och att den omfattar de personer som tillhör och är bosatta inom församlingens område. Ett undantag från denna regel är de icke-territoriella församlingarna, t.ex. Hovförsamlingen och . Lagen om måste ändras om en valfrihet beträffande församlingstillhörigheten ska vara möjlig. Alternativt måste frågan om församlingstillhörighet bli en fråga som själv avgör utan inblandning av staten, dvs. att lagen om avskaffas.
mot · GU02K273 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av kommunallagen om det lämpliga i att näringsverksamhet får bedrivas av kommuner och landsting. Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen (KL) får kommuner och landsting driva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar och tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . Formuleringen utan vinstsyfte kan vid en första anblick tyckas entydig och vara en klart avgränsande formulering. Även följande kommentar till lagtexten kan framstå som tydlig: Om det i det enskilda fallet framstår som konstlat att driva verksamheten utan sådant vinstsyfte är det ett argument för att verksamheten faller utanför den kommunala kompetensen. Verkligheten är dock en helt annan. överträder kommuner och landsting denna paragraf i KL. Exemplen på detta är många. Här kan nämnas kommunalt drivna gymanläggningar, solarier, plantskolor, tvätterier, videouthyrningar och vandrarhem. Ingen kan ifrågasätta att de ovan uppräknade näringsverksamheterna normalt ska bedrivas i vinstsyfte. Ändå finns det kommuner och landsting som bedriver sådana verksamheter. Det största problemet är naturligtvis att man konkurrerar och i många fall konkurrerar ut det privata näringslivet eftersom man kan dumpa priserna med hjälp av de skattemedel man har i bakfickan. En annan omständighet är att man riskerar skattebetalarnas pengar om något går snett. På många håll tolkas KL på så sätt att om bara en förvaltning som bedriver näringsverksamhet håller sig inom några procent av sin totala budget så är det lagligt. Vad några procent är tolkas alltmer vidlyftigt. Procentandelen är inte den viktiga frågan, utan principen. Kommunallagen måste ses över på denna punkt, dvs. slå fast om det är lämpligt för kommunen eller att bedriva näringsverksamhet.
mot · GU02K274 · 2006-10-29 00:00:00 — Möjligheten att stryka namn på valsedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det åter ska vara tillåtet att stryka kandidater från partiers listor. I samband med införandet av personvalssystemet 1998 försvann väljarnas möjlighet att stryka namn på valsedlarna. Detta irriterar vissa medborgare som såg just det momentet som sin främsta möjlighet att påverka listans utseende och därmed att utnyttja sina demokratiska rättigheter optimalt. Möjligheten att kunna kryssa sin favoritpolitiker uppväger inte alltid det faktum att det på listan också kan finnas kandidater som den enskilde väljaren absolut inte vill ska företräda honom eller henne. Risken finns att dessa medborgare i stället helt avstår från att rösta alternativt väljer att rösta blankt. För att öka den enskilde väljarens inflytande och makt vid allmänna val anser undertecknade att väljaren utöver rättigheten att personrösta medelst ett personkryss på listan, också ska ha rätt att stryka de namn på valsedeln som vederbörande av olika anledningar inte sympatiserar med. Antalet strykningar ska redovisas såsom skedde före personvalssystemet infördes.
mot · GU02K275 · 2006-10-30 00:00:00 — Svenska e-postadresser till departement tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om e-postadresser på svenska till departementen. E-postadresserna till den och departementen är på engelska. Formen är med ändringar för respektive departement. Det är bra att det finns internationellt gångbara adresser till departementen, men det är även rimligt att adresser finns på landets huvudspråk, dvs. Regeringen bör därför se till att sådana adresser införs, parallellt med de engelska, och redovisas på departementens svenskspråkiga hemsidor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02K278 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av hur sekretess inom skolan kan stärkas. I har vi tyvärr fått en situation där många är otrygga på grund av hot, förföljelse och trakasserier. Avsändaren för hoten kan variera kraftigt med allt från organiserad brottslighet till tidigare familjemedlemmar. Alltfler tvingas göra valet att leva under sekretess för att skydda sig själv och dem i sin omgivning. För uppgifter om personliga förhållanden, såsom namn och adress m.m., gäller normalt sett inte sekretess inom folkbokföringen enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100). Men om en person anser sig vara förföljd finns en möjlighet att ansöka om en så kallad sekretessmarkering hos . En sådan markering är ingen slutlig prövning av sekretessfrågan utan bara en varningssignal om att en noggrann sekretessprövning ska göras om de markerade uppgifterna begärs ut. Att samhället borde erbjuda en ökad trygghet för dessa personer är en viktig politisk uppgift framöver. Givetvis handlar det om ett stort antal åtgärder som måste på plats, men många av dessa frågor kräver också en väl avvägd bedömning. För personer som lever under sekretess är det centralt att det från alla offentliga verksamheter som möter dem finns en stor kunskap om deras situation. I rollen som politiker är det inte ovanligt att personer som lever under sekretess kontaktar mig för att be om hjälp och för att beskriva hur maktlösa de känner sig. Ett problem som blivit alltmer tydligt handlar om att den svenska skolan inte vet hur de ska arbeta med elever som lever under sekretess. Det kan till exempel handla om vilken typ av information som ges till aktuell elevs klasskamrater eller huruvida elevens namn ska vara med på klasslistan. uppger att de inte tillhandahåller några direkta riktlinjer i frågan om hur skolor ska behandla sekretesskyddade uppgifter men framhåller däremot att sekretesslagens regler gäller för kommunala skolor. För friskolor gäller inte sekretesslagen, men de har däremot tystnadsplikt som framgår av skollagen. Organisationen och Landsting uppger att man emellanåt ger råd till kommuner om hur sekretessmarkerade uppgifter i folkbokföringen och andra sekretessbelagda uppgifter bör hanteras. Råden man ger är att sekretessmarkerade uppgifter normalt sett inte bör lämnas ut. Vidare upplyser man om att vidare vägledning kan ges av . Sammanfattningsvis finns det ett regelverk, men det är inte tillräckligt starkt och framför allt fungerar inte regelverket tillräckligt bra i verkligheten. En utredning borde därför genomföras för att avgöra om regelverket kan stärkas och om det exempelvis kan kompletteras med riktlinjer från till landets skolor. I en sådan utredning bör det även ses över varför information om gymnasieelever med sekretessmarkering inte överförs till kommunerna från folkbokföringen och därmed inte automatiskt kommer gymnasieskolorna till del.
mot · GU02K279 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsätter en utredning om upphörande av förtroendeuppdrag efter partibyte. Ett indirekt valt förtroendeuppdrag erhålls efter nominering från ett parti. Ett direktvalt förtroendeuppdrag erhålls genom röstning på ett parti med visst inslag av personval. Det är därmed ostridigt att den valde eller valda i det första fallet, indirekta val, representerar ett visst parti och därför rimligen bör lämna eller avskiljas från förtroendeuppdraget då han eller hon lämnar det parti som nominerat och sett till att han eller hon blivit vald. I det senare fallet kan det hävdas att den förtroendevalde/valda valts som person och på icke-partimeriter, i synnerhet om denne eller denna av väljarna kryssats fram till en bättre position på partilistan än vad nomineringen resulterat i. Det är dock väldigt få som erhåller mer än hälften av rösterna som personkryss. Även de med hög andel personkryss har nästan uteslutande valts som partiföreträdare. Det är alltså inte orimligt att påstå att den förtroendevalde som övergår till ett annat parti och som behåller sitt mandat faktiskt lurar väljarna. Enskilda förtroendevalda kan på detta sätt skapa helt nya majoriteter i beslutande församlingar utan att ens höra sin partiorganisation. Givetvis kan man sympatisera med enskilda beslut som historiskt tillkommit på detta sätt, ATP eller kvinnlig tronföljd, men rent principiellt är det inte önskvärt att så sker. En växande förekomst av partibytare i valda församlingar och av politiska vildar skulle kunna äventyra väljarnas utslag. Helt nya partier skulle också kunna bildas i valda församlingar utan folkets hörande. Med fyraåriga valperioder kan också partibytare, nya inomparlamentariska partier och politiska vildar få möjligheter att verka . Likaså ska personer som väljs in via sitt namn på blanka valsedlar icke kunna tillträda ett förtroendeuppdrag om de inte vill lösa medlemskap i det parti de invalts för. Den invalde kunde ges en månads betänketid kring om han eller hon vill företräda sitt parti eller lämna uppdraget. Om ett parti sedan uttryckligen vill ha icke-medlemmar som företräder partiet kan inte mycket göras. Initiativet till att avskilja icke partimedlemmar från förtroendeuppdrag måste ligga hos partierna själva. Man väljs in på ett mandat via partilistor. Människor har valt listan, mycket ofta för partiets skull, inte bara för personen. Är det så att man valt att gå ur ett parti bör man väl rimligen också avsäga sig de politiska uppdrag man haft i partiet, så även en riksdagsplats. Förtroendeuppdraget bör upphöra fr.o.m. det datum då medlemskapet enligt partiets stadgar upphör. Detta sker antingen genom att medlemsavgiften inte förnyas eller genom uteslutning. Eventuella tvister i frågan bör hanteras av . Regeringen bör utreda och överväga möjligheterna om lagändringar så att en förtroendevald som lämnar det parti han eller hon tillhört vid valtillfället genom detta partis initiativ kan tvingas att lämna sitt uppdrag fr.o.m. det datum då medlemskapet enligt partiets stadgar upphör.
mot · GU02K280 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndighetsåldern ska följa kalenderår i stället för födelsedatum. Dagens ungdomar har många möjligheter och förutsättningar som tidigare generationer saknat. Trots detta upplever många ungdomar en känsla av maktlöshet och svårigheter att själva påverka sin situation. Genom regeringsform sänktes rösträttsåldern till nuvarande . Som skäl framhölls bland annat att samhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen i allmänhet hade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor . Det ansågs också värdefullt att bevara sambandet mellan rösträttsåldern och myndighetsåldern som då sänktes till . Rätten att delta i allmänna val tillkommer endast dem som fyllt senast på valdagen. Ungdomar som fyller efter valdagen får inte gå till valurnorna men förväntas ändå ställa upp med samma intresse när valen förbereds i skolans undervisning. Förlängningen av mandatperioden från tre till har dessutom fått till följd att genomsnittsåldern för förstagångsväljare har höjts, eftersom de förstagångsväljare som blir myndiga får vänta längre innan de kan rösta i allmänna val. Barn och ungdomar delas tidigt upp i grupper enligt födelseår. Barnen födda ett och börjar skolan och har samma prestationskrav när det gäller betyg. Myndiga blir de emellertid , nämligen den dag då de fyller . Flera lagar och bestämmelser är kopplade till ordningen att dela upp ungdomar efter födelsedatum och inte efter födelseår. Till exempel är rätten att ta körkort kopplad till födelsedagen. När ungdomar vill gå ut och roa sig är disco oftast den aktivitet som erbjuds men med som åldersgräns. De som inte fyllt får då snällt stanna hemma medan klasskamraterna är ute och roar sig. Några faller tyvärr också för frestelsen att förfalska legitimationshandlingar. Därför föreslår vi att lagen ändras så att alla ungdomar i en och samma årskull blir myndiga det år de fyller 18.
mot · GU02K281 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ökat presstöd samt införande av en ny fördelningsprincip för det i enlighet med den antagna propositionen på området. som allt färre uppger att de litar på våra medier tycks de få allt större inflytande över den politiska dagordningen. Det är vad som lästs i tidningen som diskuteras på bl.a. jobbet och i skolan. De flesta uppger att de har störst förtroende för våra tryckta medier, för dagstidningar. har det skett en gradvis och avgörande förändring i villkoren för dem. Den ökade ägarkoncentration är en viktig orsak till de nya villkoren. För att säkra en framtid där ordet är fritt och där många röster hörs i en livlig demokratisk debatt är det nödvändigt att säkra mångfalden av medier och begränsa och lindra ägarkoncentrationens konsekvenser. Därför finns presstödet. Presstödets viktigaste delar är driftsstöd och distributionsstöd. Driftsstöd lämnas till dagstidningar som är andratidningar på sin utgivningsort, distributionsstöd utgår till alla dagstidningar som deltar i organiserad samdistribution. Att gynna samdistribution är särskilt viktigt för de små tidningarna som annars skulle ha svårt att få ut sin tidning. Det statliga presstödet är tänkt att bidra till mångfald vad gäller innehåll och ägande samt till bred spridning av dagstidningar i såväl storstadsområdet som andra delar av landet. Den förändring av beloppet och fördelningen av presstöd som beslutades skulle vässa det ytterligare och tydligare slå vakt om små tidningars möjligheter att existera. skjuter regeringen upp de ändringar av presstödet som skulle ha börjat gälla . Mot denna bakgrund finns behov av omvärdering av det nya beslutet för presstödet och behov av ett ökat ansvarstagande för mångfald och räckvidd.
mot · GU02K282 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att rösträtten i allmänna val ska omfatta alla som fyller under det år som val förrättas. I många sammanhang jämställs man med andra i sin årskull. I skolan utgår man till exempel från att barn och ungdomar födda uppnått ungefär samma mognadsnivå, och de som går i samma klass får samma undervisning och information oavsett vilken månad de är födda. Därför blir det väldigt snopet för vissa när det är val. Alla har arbetat lika hårt med valet i skolan men klasskamraterna får gå och rösta medan vissa är utestängda från detta eftersom de fyller år efter den tredje söndagen . Mer rimligt vore det om rösträtten utökades att gälla även dem som ännu inte fyllt men kommer att göra det under det år som val förrättas. är en lång väntan för att få göra sin röst hörd i demokratiska val.
mot · GU02K284 · 2006-10-29 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen så att rösträtten gäller fr.o.m. det år man fyller . Enligt dagens ordning sammanfaller rösträttsåldern med myndighetsåldern. Ordningen innebär att personer som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val; de som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet och måste vänta till nästa ordinarie val. anser att den nuvarande ordningen är olycklig. Valdeltagandet är lågt och sjunkande bland förstagångsväljare. Den politiska information som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummet uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt, utan måste vänta längre än sina klasskamrater innan de kan delta i ett allmänt val. Vallagen bör därför ändras så att rösträtten gäller från och med det år som man fyller . Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag med denna innebörd.
mot · GU02K288 · 2006-10-26 00:00:00 — Slopande av kungliga flaggdagar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kungliga flaggdagar. Monarkin ter sig som alltmer omodern ju går. En av många anakronismer i vårt i övrigt moderna, demokratiska samhälle är de kungliga flaggdagar som fortfarande återfinns i den svenska almanackan. Det finns all anledning att hissa flaggan på verkliga högtidsdagar för och svenska folket, men att flagga bara för att någon i kungahuset råkar ha namnsdag eller fyller år är att dra ned betydelsen av övriga flaggdagar och ge hela ceremonin ett löjets skimmer. Det påminner också på ett olustigt sätt om den personkult som råder i diktaturstater, där ledaren inte heller är demokratiskt vald utan i likhet med kungen sitter på livstid. Att kungen i berövats formell makt borde, i konsekvensens namn, innebära att staten avskaffar de ålderdomliga ritualer som instiftats för att odla personkulten kring kungafamiljen. Till råga på allt finns det åtskilliga viktiga minnesdagar i almanackan som inte gjorts till flaggdagar. Exempelvis , den dag då tog slut. Med tanke på detta är det pinsamt att behålla de kungliga flaggdagarna. Följande dagar bör försvinna som svenska flaggdagar: Den enda kungliga flaggdag som bör få finnas kvar är . Flaggan bör dock inte hissas för kungen utan för att det även råkar vara denna dag.
mot · GU02K289 · 2006-10-18 00:00:00 — möjligheter att granska kungahuset tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare utöka insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel. övergripande mål är att bidra till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten genom en oberoende granskning av all statlig verksamhet. lyder alla statliga myndigheter och verksamheter inklusive kungahuset under , men insynen är mer begränsad här. I budgetpropositionen aviseras glädjande nog att insyn i den privata delen av apanaget på drygt 40miljoner (hovstaten) ska bli bättre. har insyn i den del av apanaget som går till underhåll av slotten m.m. på drygt 40miljoner kronor (slottsstaten). Givetvis bör användningen av alla skattepengar redovisas öppet, och denna redovisning bör kontrolleras så att vi kan vara säkra på att pengarna går till rätt ändamål och inte missbrukas. Detta gäller även pengarna till kungahuset. Det räcker inte att redovisningen är öppen. Det måste också vara möjligt att följa upp de fall där redovisningen är undermålig och än värre de fall där våra gemensamma skattemedel används felaktigt. Kungafamiljen har en förmögenhet på . Ändå går drygt hälften av apanaget (den privata delen) rakt ner i ett svart hål. Den kan användas till rent privata utgifter som festande och snabba bilar eller gå rakt in i familjens samlade förmögenhet. Det finns ingen instans som har rätt att ifrågasätta hur pengarna används, och detta trots att det finns regler för vad apanaget får gå till. Det är därför ett första viktigt steg att får insyn även i denna del av apanaget. Skattebetalarna har rätt att få veta vad deras skattepengar används till. Detta första steg räcker dock inte, och måste vi gå vidare och utöka insynsmöjligheter. Det som aviseras (krav på redovisning av antal resdagar, antalet gäster vid representation, kostnader och de organisatoriska enheterna inom hovstaten och dess andel av de totala kostnaderna) är bra men inte på långt när tillräckligt för en fullgod redovisning.
mot · GU02K291 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn i syfte att införa skilda valdagar för valen till och kommuner och landsting. har haft gemensam valdag för riksdag, kommuner och landsting. De olika politiska nivåerna i har dock olika ansvarsområden. Skilda valdagar skulle kunna tydliggöra ansvaret för respektive politisk nivå och sätta mer fokus på de aktuella frågorna. Det senare är inte minst viktigt för många av de kommunala och landstingskommunala frågor som ofta hamnar i skymundan bakom rikspolitiken i de allmänna valen. En rimlig ordning vore att inrätta en valdag för val till och för val till kommuner och landsting.
mot · GU02K292 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över förutsättningarna för att ta ut en begravningsavgift. får man som skattskyldig i betala en begravningsavgift. Även om man inte tillhör får man ändå betala denna avgift. Individer med annan religion begraver ofta sina avlidna på en egen begravningsplats. Man kan ifrågasätta rimligheten i att dessa människor belastas med en kostnad för en tjänst de inte avser att använda sig av.