mot · GU02U224 · 2006-10-29 00:00:00 — Demokratiska och mänskliga rättigheter i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för att innan ett EU-medlemskap visar att de förändringar som genomförts och genomförs av landets lagar när det gäller demokratiska och mänskliga rättigheter också tillämpas i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att också i FN och andra internationella forum bör verka för att kurdernas nationella och kulturella rättigheter respekteras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som enskild stat och medlem av EU som ett led i kampen för de demokratiska mänskliga rättigheterna bör verka för att förmå att göra det kurdiska språket till ett av officiella minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att förmå att sänka sin 10-procentsspärr och ändra sin vallag så att vissa partier inte missgynnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att avlägsnar de begränsningar som finns i den turkiska när det gäller yttrandefriheten. 2Ett janusansikte i kampen för demokratiska och mänskliga rättigheter som Assembly of the World Movement for Democracy konfererade i inträffade det sammanstötningar mellan polis och demonstranter därifrån. Det är den allmänna bild som visar upp av sig själv : på ena sidan står som värld för en internationell konferens om demokrati och på den andra demonstrerar medborgare för att uppnå sina grundläggande rättigheter. uppvisar ett janusansikte. Premiärminister höll ett tal inför hundratals konferensdeltagare och förklarade att när de nya lagar som stiftats skall implementeras kommer det att krävas mycket arbete. 3Turkiet och medlemskapet i EU Dagens situation i när det gäller medlemskapet har en lång förhistoria. ansökte om medlemskap i . I samband med att flera länder i ansökte om medlemskap i instiftades 1993 de s.k. Köpenhamnskriterierna för medlemskap i . accepterade EU vid ett statsministermöte som kandidatmedlem. Den 3oktober påbörjades de officiella medlemskapsförhandlingarna mellan och . Den stora stötestenen när det gäller medlemskap i är oförmåga att uppfylla Köpenhamnskriteriernas villkor när det gäller demokratiska fri- och rättigheter och mänskliga rättigheter. har under två genomfört en rad förändringar i sin lagstiftning som kan ses som första steg på vägen att uppfylla Köpenhamnskriterierna. Skriva och anta nya lagar är dock inget kriterium på att verkligheten förändrats, att lagarna i praktiken tillämpas av institutioner och myndigheter. Historien inrymmer flera exempel på att det som står skrivet i lagboken inte alls behöver stämma överens med verkligheten. Företrädare för brukade berömma sig av att ha världens mest demokratiska grundlag. Den kallades allmänt för Stalinförfattningen men var författad av , som senare rensades ut. På papperet såg den mycket demokratisk ut. Verkligheten var dock motsatsen till vad som stod i lagboken. Det finns fler exempel i historien. anser att det i och för sig är viktigt att det finns skrivna och demokratiskt antagna lagar, men att de är värdelösa om de inte tillämpas; det finns andra strukturer i samhället som i praktiken omintetgör vad som står lagböckerna. Därför är det inte bara de nya turkiska lagtexterna som skall räknas när man bedömer om skall beviljas medlemskap i unionen. menar att måste uppvisa tydliga bevis på att de lagar som stärker demokratin och ökar respekten för de mänskliga rättigheterna som stiftats och kommer att stiftas också tillämpas i praktiken innan beviljas medlemskap i . Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. 4Den internationella situationen och kampen för demokrati i Förutom att har en dålig tradition i frågan om respekten för mänskliga rättigheter ett arv från har nya faktorer börjat spela in som påverkar negativt när det gäller förmåga att uppfylla Köpenhamnskriteriernas krav på att på det praktiska planet öka respekten för demokratiska och mänskliga rättigheter. och angreppet på och det därpå av president proklamerade kriget mot terrorismen: I och med att och fört och har fört en politik som inneburit ökat militärt våld, folkrättsbrott, kränkningar av de mänskliga rättigheterna och legalisering av tortyr som förhörsmetod har de utgjort usla exempel för ett land som . När president tvingas erkänna hemliga fängelser, där misstänkta internerats utan rannsakan och dom och utsatts för misshandel och tortyr, tvingar han fram en lagstiftning som gör dessa fängelser och den behandling fångarna utsätts för legal. Det är en utveckling som går i motsatt riktning än den som EU kräver att skall gå. Att som EU-medlem så lojalt sluter upp på president politik gör inte saken bättre. På det ideologiska planet har i spåren av attentatet och kriget mot terrorismen följt en våg av rasism som riktar sig mot människor i som kommer från eller som är muslimer och lever i . Denna våg av rasism har även riktat sig mot flera folk och stater i . Den har i uppträtt i form av ett motstånd mot som medlem av EU baserat på grumliga islamofobiska föreställningar. Denna form av rasism upplevs självfallet också kränkande av många folk i och i andra delar världen. Men den är också utmanande och ger upphov till motreaktioner i form av olika typer av religiös och nationell chauvinism. Människor i reagerar på kränkande uttalanden genom att ta avstånd från alla närmanden till väst och till . De upplever vad västvärldens politiker gör som hyckleri när det gäller mänskliga rättigheter. Budskapet om humanitet, mänskliga rättigheter och demokrati från väst tas inte på allvar. Detta gynnar inte och det gynnar inte utvecklingen i . Det gynnar inte mellanfolkliga eller mellanstatliga relationer överhuvudtaget. I liksom på många andra platser i världen har slagordet blivit säkerhet mot terror. som man anammar detta slagord introduceras ett stort dilemma: Frihet eller säkerhet, vilket är det vi vill ha? De krafter som inte vill ha någon demokratisering eller ser respekt för mänskliga rättigheter som nonsens är givet. De kräver säkerhet och rustar medan de som söker en demokratisering blir tysta därför att de lätt kan bli betraktade som säkerhetsrisker av dem som valt bort demokrati och mänskliga rättigheter. I spåren av och med hänvisning till säkerhetsrisker har infört en ny terroristlag. Denna lag går på tvärs med den harmoniseringsprocess som EU-vänliga och EU-sinnade i eftersträvar när det gäller väg mot ökad respekt för demokratiska och mänskliga rättigheter. 5En lagstiftning mot riktad mot den kurdiska befolkningen Denna nya lag har bl.a. kommit att riktas mot befolkningen i de kurdiska områdena, i . begravdes fyra gerillamän och tillsammans i staden. Det var många människor som följde dem på den sista färden. På vägen tillbaka från begravningsplatsen kom det till sammanstötningar mellan polis och begravningsfölje. Polisen angrepp med vattenkanoner och begravningsföljet kastade sten. anlände starka militära styrkor till staden. Människor som ville undvika kontakt med militären stannade hemma, många affärsidkare och hantverkare stängde sina butiker. Den dagen förlorade elva människor livet, varav fyra barn. Militären uppträde extrem våldsamt på gatorna, grep och misshandlade människor godtyckligt. Enligt Bar CMK Application Center fängslades under en enda dag 566 personer, varav 202 var barn. När det gäller har uttrycket den mörka staten blivit en i praktiken vedertagen beteckning för en dold struktur inom statsapparaten, som fungerar enligt andra regler och principer än den officiella staten. Den bevarar en mentalitet som inte har något släktskap med en demokratisk stat och rättsstat. Händelserna i och på andra platser visar att denna mörka stat med en annan mentalitet än den officiella staten fortfarande lever kvar. Denna mörka stat har sina rötter i militärens stora inflytande över politiken. Denna stat eller mentalitet måste försvinna för att skall accepteras som medlem i EU. En del i det arbetet består i att gör upp med sin historia dit hör bland annat folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontier under . bör i EU verka för att de förändringar som genomförts och genomförs av landets lagar när det gäller demokratiska och mänskliga rättigheter tillämpas i praktiken. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. bör som ett led i kampen för de demokratiska mänskliga rättigheterna som enskild stat och som medlem av EU verka för att förmå att göra det kurdiska språket till ett av officiella minoritetsspråk. måste dessutom slutföra sin modernisering. Den modernisering som Atatürk genomförde bestod främst i skapandet av som stat efter fall och en ekonomisk modernisering. Moderniseringen av som en demokratisk stat med demokratisk fri- och rättigheter, respekt för mänskliga rättigheter återstår att genomföra. Antalet fall av tortyr och dålig behandling har fluktuerat mellan åren. () som är en internationellt respekterad och aktad människorättsorganisation mottog 10449 (dvs. 696 fall ) anmälningar från människor som utsatts för tortyr eller dålig behandling. Antalet anmälningar under första halvan av uppgick till 692 fall. Fem personer dog under sin vistelse i häktet. Under första halvan av 2006 hade 197 anmälningar inkommit. Av dessa hade 113 blivit häktade. Statistiken säger, trots att den kommer från HRFT, inte allt om den situationen. Statistiken rymmer sannolikt stora mörkertal. Antalet tortyroffer ligger på en hög nivå. Det är symptomatiskt att kränkningarna av de demokratiska och mänskliga rättigheterna drabbar den kurdiska befolkningen i landet. Det är därför av största vikt att inom ramen för den turkiska statsbildningen erkänner den kurdiska befolkningens kulturella och nationella rättigheter. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. bör som ett led i kampen för de demokratiska och mänskliga rättigheterna som enskild stat och som medlem av EU verka för att förmå att göra det kurdiska språket till ett av officiella minoritetsspråk. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Det är uppenbart när det gäller författning att en del avsnitt, även om det inte sägs tydligt och klart, är riktade mot den kurdiska befolkningen. I håller man sig med en 10-procentsspärr vid valen till parlamentet. Det är ett effektivt sätt att utestänga kurdiska partier från politiskt inflytande. bör verka för att förmå att sänka sin 10-procentsspärr och ändra sin vallag så att vissa partier inte missgynnas. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. När det gäller själva lagstiftningsarbetet återstår åtskilligt att göra. Bara det att en åklagare kan komma på att släpa en författare som inför rätta för att han skriver om förhållanden och händelser i historia och därvid inte håller sig till den version som turkiska myndigheter anser vara den rätta. De avsnitt i som ger utrymme åt den typ av trakasserier som drabbat och andra författare och som handlar om begränsningar i yttrandefrihet återfinns i artiklarna 84, 125, 132, 134, 215, 216, 218, 285, 286, 288, 299, 301, 305 och 318. bör verka för att avlägsnar de begränsningar som finns i den turkiska när det gäller yttrandefriheten. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna.