mot · GU02T420 · 2006-10-31 00:00:00 — Högre fart ger längre stoppsträckor6 Bullret ökar med hastigheten6 Mänskligare tätort med /tim6 Höj trafikpolisens kompetens och status8 Ge försäkringsbolagen insyn i belastningsregistren9 Utbildning för förare till utryckningsfordon11 Rattfylleridom ska leda till krav på alkolås12 Riskutbildning ska ske separat13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om sänkta hastighetsgränser för körkortsåterkallelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att utreda möjligheterna att införa ett prick- eller klippkortssystem liknande det som tillämpas i för körkortsåterkallelser till följd av trafikförseelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheterna att överföra de nuvarande hastighetsböterna till ett dagsbotssystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheten till fortbildning som ger behörighet för poliser att föra sin egen talan vid trafikbrott.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att försäkringsbolagen bör ges insyn i belastningsregistren för att få ett tillförlitligt underlag för att differentiera försäkringspremierna efter skaderisk.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att polisen ska ha rätt att beslagta fordon eller del av fordon alternativt förse det med hjulboja i samband med grova trafikförseelser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i regleringsbrevet till införa krav med vidhängande återrapportering angående hastighetsövervakningens kvantitet och kvalitet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att resurser för automatisk trafiksäkerhetskontroll bör öronmärkas inom ramen för de som har i årligt trafiksäkerhetsanslag så att alla dokumenterat farliga vägar förses med erforderlig hastighetsövervakning. begär att regeringen återkommer till med ett lagförslag om ägaransvaret hos fordonsinnehavare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör få i uppdrag att fastställa en plan för utbildning samt förarprov som ska vara obligatoriskt för att få behörighet att köra utryckningsfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge i uppdrag att analysera och föreslå förändrad värdering av trafiksäkerhet beräknad tidsvinst på grund av väginvestering ställt i relation till tidsförlust i samband med dödsfall i trafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i sitt regleringsbrev får ett utpekat uppdrag att kvalitetssäkra alkolåsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de som dömts för rattfylleri får ett krav på alkolås inskrivet i körkortet som villkor för fortsatt körkortsinnehav. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avskaffa nuvarande regel om trafikskadeersättning till rattfulla förare som själva medverkat till sina skador.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att den obligatoriska riskutbildningen sker som är separerat från halkkörningen och andra eventuella obligatoriska moment i körkortsutbildningen. 1 Yrkandena 3, 4, 6 och 7 hänvisade till JuU. 2 Yrkandena 5 och 14 hänvisade till CU. riksdag har beslutat att en nollvision ska vara styrande för trafiksäkerhetsarbetet. Såväl vad gäller visionens innehåll som storleken på de medel som anslagits till för att nå dit gör att är ett av de mest ambitiösa länderna i världen vad gäller trafiksäkerhet. I förhållande till den ständigt ökande vägtrafikvolymen är risken för att dö och skadas i trafiken mindre än i många andra länder. Ändå verkar nollvisionens etappmål mycket svårt att nå enligt alla aktörer inom trafiksäkerhetsområdet. Samhällsekonomiskt är det synnerligen bekymmersamt att antalet personskador till följd av trafiken uppgår enligt försäkringsbolagens statistik till cirka 60000 . Många sjukhusdagar, åtskilliga sjukskrivningsdagar och mycket mänskligt lidande skulle sparas om trafikolyckorna blev färre och mindre allvarliga. Vägtrafikinspektionen lämnade 2004 en rapport med titeln efter beslutet om Nollvisionen 1997 med fokus på 11-punktsprogrammet. I rapporten konstateras att säkerheten på våra vägar har försämrats och utvecklingen går inte i riktning mot det etappmål som innebär att antalet omkomna i vägtrafiken maximalt får uppgå till 270 personer . Vidare noteras det oroväckande i att antalet förare som är onyktra eller drogpåverkade har ökat. Lika illavarslande bedöms att överträdelserna av hastighetsgränserna har ökat som polisens resursinsatser för hastighetsövervakning har minskat. Slutsatsen är att de åtgärder som vidtagits från olika myndigheter, företag och övriga aktörer inte sammantaget haft tillräcklig effekt för att förbättra säkerheten på våra vägar. För att upprätthålla respekten för som beslutsfattare bör följande göras för att nå nollvisionen: Sänka hastigheten i vägtrafiken Få bort alkohol och droger från vägtrafiken Öka andelen kollektivtrafik bland personresorna Föra över en del av godstrafiken på vägarna till spår och sjöfart Se till att bilbälten alltid används av alla i fordonet. De tredje och fjärde åtgärderna behandlas i en partimotion från om klimatpolitik. formulerade 2001 i vitboken transportpolitiken : vägval ett trafiksäkerhetsmål för den Europeiska unionen. Man fastställde därigenom att antalet dödsfall på vägar skall halveras från 40 000 till 20 000 före utgången av 2010. I anslutning till detta trafiksäkerhetsmål initierades ett antal brett upplagda forskningsprojekt vilka syftade till att förbättra kunskapen om vilka åtgärder som är lämpliga för att uppnå en sådan minskning. Kunskap om trafikövervakningens och sanktionernas betydelse för graden av regelefterlevnad vad gäller hastighet, bältesanvändning och nykterhet finner man huvudsakligen inom ramen för den satsningen. Genomgången av de nya europeiska forskningsresultaten (se Research Retort in Sociology of 2005:1) visar bl.a. följande: Det råder samstämmighet om att hastigheten utgör en nyckelfaktor vid trafikolyckor. Om man uppnår regelefterlevnad avseende hastighetsbegränsningar skulle antalet döda och skadade i trafiken minska drastiskt. Empirin visar i princip entydigt på att upptäcktsrisken och sanktionerna har avgörande betydelse för i vilken utsträckning människor följer trafikregler. Som exempel på hur snabbt man kan nå resultat med den här typen av strategier kan nämnas det franska projekt som sänkte antalet dödsfall jämfört med året innan. Huvudsakliga åtgärder var ökad kontroll av hastighet och bälte i kombination med strängare sanktioner och ett stort medialt intresse. Svenska bilförare tillhör tillsammans med danskar, cyprioter och polacker den europeiska toppligan vad gäller att uttrycka sin uppskattning av att köra bil fort. Bilförare tenderar att betrakta sina egna hastighetsöverträdelser som tämligen ofarliga och andras som riskfyllda. utgör tillsammans med de två länder i där bilförarna har svårast att se samband mellan hastighetsöverträdelser och ökad olycksrisk. De svenska vägarna håller hög standard (särskilt i förhållande till trafikvolymen) vilket medfört goda effekter men också gör att människor frestas att höja hastigheten. Antalet hastighetsöverträdelser är fler i länder med många olika hastighetsgränser. Totalt sett är trafiksäkerhetsproblemen relaterade till hastighetsöverträdelser större än någon annan faktor som orsakar problemen och beräknas kosta 150200 liv . Så här skriver på sin hemsida om hastighet: Vi fattar inte att hastigheter är farliga. Det kan vara lika farligt att köra för fort som att falla utför ett stup eller från ett högt hus. Men vi uppfattar inte automatiskt hastigheten som farlig när vi åker bil. Det beror på att vi människor fortfarande reagerar som om vi levde på stenåldern. Våra gener har inte hunnit anpassa sig till utvecklingen. Därför inser vi direkt faran med att falla från en höjd, men inte hur farligt det är att krocka i 90km/tim. Hastigheten i kollisionsögonblicket är helt avgörande för hur svårt människor skadas i en trafikolycka. Hög hastighet bidrar också till att olyckor alls inträffar. Högre fart ger längre stoppsträckor När farten ökar så ökar bromssträckan ännu snabbare. Den totala stoppsträckan blir också mycket längre. Stoppsträckan delas in i reaktionssträcka och bromssträcka. Reaktionssträckan är den sträcka som bilen hinner åka under den sekund som det tar att reagera för exempelvis ett hinder. Bromssträckan är sträckan som bilen rullar från det att bromspedalen trampas ner tills bilen stannar. Vid är reaktionssträckan och bromssträckan 24meter. Totalt är stoppsträckan . Vid är motsvarande siffror respektive . Den totala stoppsträckan blir då alltså 65meter. anger i sina rapporter att vägtrafiken är den största enskilda orsaken till att miljömålen inte nås. Detta gäller särskilt för klimatmålet. När hastigheten ökar, så ökar även fordonets förbrukning av bränsle. Den som kör i förbrukar ca mer bränsle per mil än den som kör i 90km/tim. Utsläppet av koldioxid beror på bränsleförbrukningen och ökar därmed lika mycket. Avgasutsläppen av bland annat kväveoxider ökar ännu mer. Koldioxid bidrar till växthuseffekten, medan kväveoxider bidrar till försurning och övergödning. Utsläppen av hälsovådliga ämnen som kolväten och kvävedioxider blir mindre. Bullret ökar med hastigheten Bullerstörningarna från ett fordon ökar i takt med hastigheten. När en personbil kör snabbare än överröstas motorljudet av buller från däcken. Bullret ökar sedan ytterligare. Exempelvis är bullerökningen mellan 90km/tim och . I tätorter blir det av säkerhetsskäl allt vanligare med som hastighetsgräns där bilar delar utrymme med gående och andra oskyddade trafikanter. Bullret minskar till hälften och luftkvaliteten förbättras. Den lugnare och säkrare trafiksituationen leder till ökat gående och cyklande vilket är avgörande för att nå folkhälsomålen. Barnen kan ta sig till skolan på egen hand, nattsömnen blir bättre för invånarna och det går att prata i normal samtalston på gatuserveringar. Höga hastigheter påverkar hela landskapet. Om vi vill köra fort, måste vägen och sidoområdena vara breda för att säkerheten ska garanteras. slits vägbanan snabbare ner av dubbar om hastigheterna är höga. Salt och partiklar från däck och vägbana sprids i större områden längs vägen ju högre hastigheterna är. Män och kvinnor har olika attityder till hastighet. Kvinnor i allmänhet prioriterar säkerhet framför hastighet. Kvinnor har i regel jämfört med män en mer positiv inställning till sänkta hasighetsgränser, hastighetsövervakning och andra åtgärder som syftar till att minska olyckorna i trafiken. Värderingarna återspeglar sig också i beteendet. Kvinnor väljer oftare kollektivtrafik och tycks ha en högre tröskel för att utsätta sig själv samt andra för faror i trafiken. Kvinnor är mycket sällan vållande till andras död i trafiken. Män kör fortare och tar större risker. av dem som fälls för vansinneskörningar (mer än över hastighetsgränsen) är män. Nuvarande bötesbelopp är dock så låga att de bara har en avskräckande effekt för mycket få personer. Körkortsåterkallelse har också en starkt preventiv effekt. Många av dem som överskrider gällande hastighetsgränser anstränger sig för att hålla sig under den hastighet som leder till körkortsåterkallelse. Att dra in körkortet först vid överträdelse med 30km/tim vid högre hastigheter och vid lägre hastighetsgränser är för slappt om intentioner med nollvisionen ska tas på allvar. Gränsen för körkortsåterkallelse bör sänkas med 15km i samband med hastighetsöverskridelse vid 70km/tim-gräns och däröver. Gränsen för körkortsåterkallelse bör sänkas med 10km/tim i samband med hastighetsöverskridande vid 30km/tim och 50km/tim. Hastighetsöverträdelse lägre än 15km/tim ska leda till körkortsåterkallelse . bör som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om sänkta gränser för körkortsåterkallelse. Den allmänna inställningen till fortkörning, speciellt bland män, behöver förändras om nollvisionen ska realiseras. Överåklagare illustrerade vid ett trafiksäkerhetsseminarium 28/9 2005 gällande norm med följande tänkvärda liknelse Om man kommer för sent till en middag för att man åkt fast för fortkörning är det helt okej, men om man gör det för att man har stulit en vas på Åhléns är det inte det. Ett sätt för lagstiftaren att visa att man menar allvar är att övervakning och sanktioner korresponderar med det lagfästa regelsystemet. Innehav av körkort bör inte ses som en mänsklig rättighet. Det borde ses som ett förtroende som kan dras in om förtroendet missbrukas genom att man utsätter andra för fara. För att öka respekten för trafiksäkerhetsbestämmelserna kan man lära av det danska exemplet med ett klippkorts- eller pricksystem för trafikförseelser tre klipp leder till körkortsåterkallelse. Med hjälp av detta system har antalet döda i trafiken minskat till den nivå hade . bör ge som sin mening regeringen till känna behovet av att utreda möjligheterna att införa ett prick/klippkortssystem liknande det som tillämpas i för körkortsåterkallelser till följd av trafikförseelser. Även med höjning av hastighetsböterna har dessa sannolikt en mycket liten preventiv effekt annat än för människor med mycket låga inkomster. I och flera andra länder tillämpas ett dagsbotssystem som visar att lagstiftaren är seriös med att överträdelse av gällande hastighetsgränser är en allvarlig förseelse eftersom den utsätter andra medborgare för en påtaglig olycksrisk med kroppsskada eller död som eventuell följd. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om att utreda möjligheterna att överföra de nuvarande hastighetsböterna till ett dagsbotssystem. Höj trafikpolisens kompetens och status Ett argument som ofta används mot att t ex införa dagsböter för hastighetsöverträdelser är att det skulle belasta ett redan hårt ansträngt åklagarväsende. Vägarna är redan den största brottsplatsen. Det skulle underlätta väsentligt för de rättsvårdande myndigheterna om de poliser som är lämpade kunde få fortbildning och tillräcklig kompetens för att föra sin egen talan vid trafikbrott. En dylik miniåklagarutbildning borde vara en fortbildningsmöjlighet för tillräckligt meriterade poliser. En sidoeffekt av detta är att det skulle höja trafikpolisens status. bör därför som sin mening ge regeringen till känna behovet av att utreda möjlighet till fortbildning som ger behörighet för poliser att föra sin egen talan vid trafikbrott. Ge försäkringsbolagen insyn i belastningsregistren Försäkringsbolagen gör riskbedömningar av enskilda försäkringstagare. Det rör sig om faktorer som bostadsort, ålder, kön och tiden för innehav av körkort i kombination med bilmodell, stöldskydd, garage, skaderisk etc. Men i och med att försäkringsbolagen inte har tillgång till belastningsregistren kan bedömningen av skaderisk bli grov och det finns risk för att det blir en kollektiv bestraffning av alla unga män eftersom de som grupp bevisligen är överrepresenterade bland vållande till trafikolyckor. innebär bolagens bristande underlag för en sakligt grundad premiediffentiering utifrån skaderisk att skötsamma bilister betalar för höga på grund av att en liten grupp nonchalerar de gemensamma reglerna och därför orsakar olyckor. En fördel med större möjlighet till en sakligt grundad differentiering är att det finns större utrymme för att sänka premierna för dem som vidtar aktiva säkerhetsåtgärder som sänker risken för trafikolycka exempelvis genom att installera alkolås. Man kan jämföra med möjligheterna att inhämta kreditupplysning om kunder. Detta anses inte integritetskränkande, trots att informationen kan påverka utgången av en affärsuppgörelse. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att försäkringsbolagen ges insyn i belastningsregistren för att få ett tillförlitligt underlag för att differentiera försäkringspremierna efter skaderisk. En del av dem som kör för fort, särskilt de som står för vansinneskörningarna (mer än över hastighetsgränsen) har inget körkort. Risken för återfall i trafikfarligt beteende är extra stor hos denna grupp. Beslag av fordon/del av fordon kan vara rimligt för att skydda andra trafikanter. Det kan också vara en åtgärd som stävjar ojust konkurrens i yrkestrafiken. Tyvärr ställs sällan trafiksäkerhetskrav vid upphandling av transporter. Detta förhållande missgynnar den yrkestrafik som följer gällande trafikbestämmelser och inte pressar sina chaufförer till trafikfarligt beteende. bör som sin mening ge regeringen till känna att polisen ska ha rätt att beslagta fordon/del av fordon alternativt förse med hjulboja i samband med grova trafikförseelser. I det regleringsbrev som styr polisens verksamhet anges vilka uppgifter som är prioriterade. Övervakning av den tunga trafiken anges, men inget annat som gäller trafiksäkerhet. Många försöker komma åt hastighetsproblemet på vägarna genom att laborera med nya hastighetsgränser. Men eftersom det bara är en av alla skyltade maxhastigheter som respekteras av mer än hälften av de förbipasserande fordonen är ökad hastighetsövervakning mycket väsentligare för att komma åt de hastighetsrelaterade olyckorna. Ambitionen vad gäller hastighetsövervakning varierar beroende på de olika länspolismästarnas upplägg av det polisiära arbetet i respektive län. Med tanke på hastigheternas strategiska betydelse för att nå nollvisionen och dess etappmål borde hastighetsövervakning ingå bland de uppgifter som prioriteras i hela landet. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vikten av att i regleringsbrevet till införa krav med vidhängande återrapportering angående hastighetsövervakningens kvantitet och kvalitet. och har haft försöksverksamhet på ett femtiotal vägsträckor med trafiksäkerhetskameror som automatiskt fotograferar fordon som kör för fort. Resultaten av de försök som genomförts i och utomlands är mycket positiva. På vissa sträckor i har trafiksäkerhetskamerorna bidragit till att antalet dödsolyckor sjunkit . På samma sträckor har antalet svårt skadade minskat . konstaterade att hastighetsövervakning med kameror var (och är) den i särklass mest kostnadseffektiva klimatåtgärden staten kan vidta.700 hastighetskameror ska det närmaste året placeras ut i landet. När de olika vägverksregionerna inventerade behovet av automatisk hastighetsövervakning summerades behovet till 1100 kameror. Eftersom hastighetsövervakning är den mest kostnadseffektiva åtgärden både i förhållande till trafiksäkerhetsmålet och till klimatmålet borde alla dokumenterat farliga vägar förses med erforderlig hastighetsövervakning. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att resurser för ATK, Automatisk trafikkontroll, bör öronmärkas inom ramen för de 4,9 miljarder som har i årligt trafiksäkerhetsanslag. En klar majoritet i har uttalat att ägare till bilar ska ha upplysningsplikt i förhållande till vem som kört bilen om det inte är ägaren själv som har gjort det. För det fall ägaren vägrar bör vederbörande själv erlägga hastighetsböter eller andra sanktioner som kan vara aktuella vid en eventuell regelöverträdelse. Ska satsningen på ATK bli riktigt effektiv fordras ett dylikt ägaransvar. går för mycket av polisens dyrbara tid till att jämföra foton från hastighetskameran med körkortsregistret och det är för enkelt att slippa undan utan rättmätiga straff. Regeringen har låtit utreda överföring av ansvaret till bilägaren. bör därför ge regeringen till känna att den bör återkomma till med ett lagförslag om ägaransvar i enlighet med vad som beskrivits ovan. Utbildning för förare till utryckningsfordon Det finns ett berett förslag till utbildning och förarprov för dem som kör utryckningsfordon. Detta förslag har remissbehandlats men inte föranlett något förslag från regeringen. Eftersom flera av huvudmännen för de verksamheter som använder sig av utryckningsfordon tvingats göra besparingar, så har förarutbildningen drabbats i några fall. Allmänheten förväntar sig att exempelvis föraren av en brandbil vid uttryckning erlagt förarbevis för det fordon han/hon framför i hög hastighet. Så borde också vara fallet. bör därför ge regeringen till känna att bör få i uppdrag att fastställa en plan för utbildning samt förarprov som ska vara obligatoriskt för att få behörighet att köra utryckningsfordon. Tidsvinst angiven anges ofta som ett motiv för att anlägga en ny väg eller att bygga om en befintlig väg. En rakare och bredare väg ökar bilens konkurrenskraft i förhållande till andra transportslag och ökar risken för att människor höjer hastigheten. Men den tidsvinsten för dem som begagnar sig av vägen ställs inte i relation till den tidsförlust som görs när människor mister livet i trafikolyckor. Den som mister livet på vägarna förlorar av sitt återstående liv. bör därför som sin mening ge regeringen till känna behovet av att ge i uppdrag att analysera och föreslå förändrad värdering av trafiksäkerhet beräknad tidsvinst på grund av väginvestering ställt i relation till tidsförlust i samband med dödsfall i trafiken. trafikutskott gjorde i betänkande 2005/06:TU13 ett tillkännagivande om att regeringen måste tillse att säkerställa en oberoende kvalitetsbedömning av alkolås. Det finns bristfälliga alkolås på marknaden. finns inget formellt typgodgännande av alkolås och alkolåssystem. Det finns inte heller någon generell reglering av hur alkolåsens funktion fortlöpande ska kontrolleras. , , har informellt tagit på sig rollen att testa de alkolås som förekommer på marknaden och ge rekommendationer om dessa. Ett stort antal nya alkolås med vitt skilda tekniska system har kommit ut i handeln . Om målet om ett lagkrav på alkolås i nya fordon ska vara trovärdigt måste uppgiften att kvalitetssäkra alkolåsen flyttas från den ideella organisationen till en myndighet, lämpligen . bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om att i sitt regleringsbrev får ett utpekat uppdrag att kvalitetssäkra alkolåsen. Rattfylleridom ska leda till krav på alkolås Sedan programmet med villkorlig körkortsåterkallelse startade har ca 1900 personer beviljats möjlighet att delta i försöksverksamhet där deltagande i alkoholrehabilitering kombinerats med ett bibehållet körkortstillstånd i kombination med alkolås. I ungefär hälften av fallen har programmet avbrutits . Av alla dem som lagförts för rattfylleri sedan programmet startade har endast ca en procent gått in i och fullföljt det frivilliga alkolås- och rehabiliteringsprogrammet. Övriga är en stor fara i trafiken. Risken för att de som lagförts för rattfylleri återfaller är stor. Cirka en tredjedel av de dömda blir tagna för samma brott igen . Eftersom polisen inte har resurser att kolla mer än en bråkdel är mörkertalet för rattfyllerister stort. De som bäst behöver alkolås vill inte ha dem ens om de är gratis. Detta räcker som argument för att alla fordon borde vara utrustade med teknik som gör att fordonet inte går att starta om föraren har alkohol i utandningsluften. Varför ska den som dömts för rattfylleri inte tvingas ha alkolås när vederbörande ger sig ut i trafiken igen? Det borde vara lika självklart att människor med alkoholproblem har krav på alkolås inskrivet i körkortet som att synsvaga har krav på glasögon som körkortsvillkor. bör därför som sin mening till regeringen ger till känna att de som dömts för rattfylleri får ett krav på alkolås inskrivet i körkortet som villkor för fortsatt körkortsinnehav. Flera opinionsundersökningar visar att allmänheten anser att alkohol inte alls hör hemma i trafiken. Ändå finns det lagregler och tillämpning av dessa som ger besked om motsatsen.