ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sf228 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör undersöka möjligheterna att ge papperslösa vittnesskydd om de träder fram och polisanmäler övergrepp. kommer det människor till med förhoppning om att få stanna i och arbeta. Det finns inga säkra siffror på hur många arbetare utan dokument som finns i , och än mindre på hur många papperslösa som finns på den svenska arbetsmarknaden. I den allmänna debatten figurerar siffror som varierar mellan 10000 till 50000. Vad som däremot är känt är att många av dessa människor lever under mycket svåra förhållanden. De är helt utlämnade till andra människors godtycke. Många blir misshandlade, utsatta för sexuella trakasserier och ibland även våldtäkter. De kan inte vända sig till samhället för att få stöd om de skulle utsättas för brott, och vad som är ännu värre är att de ofta inte vågar polisanmäla sina förövare. De papperslösa saknar det skydd som våra lagar och försäkringar ger. De arbetsgivare som anställer arbetskraft illegalt är inga välgörare. De drivs inte av ett socialt patos att hjälpa utsatta människor. Det vill tjäna pengar. Billig arbetskraft större vinst, är den enkla logiken. sker dessutom regelrätta övergrepp mot arbetare utan dokument. Få vågar dock träda fram. Jag tycker att alla som vistas i ska ha rätt till skydd mot brott för att därmed kunna polisanmäla övergrepp, exempelvis sexuella trakasserier och våldtäkter, utan att riskera livet. Människor som vågar träda fram och anmäla brott ska kunna få vittnesskydd om de riskerar livet för att de anmäler brott.
mot · GU02Sf229 · 2006-10-30 00:00:00 — Sjuklöneansvaret i mindre företag begär att regeringen återkommer med lagförslag om slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. begär att regeringen återkommer med lagförslag om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till tio anställda. har arbetsgivarna ansvar att betala sjuklön . har en arbetsgivare dessutom ett medfinansieringsansvar från den tredje sjukveckan. Medfinansieringen gäller som sjukpenning betalas ut till den anställde. Om den anställde kommer tillbaka till arbete på hel- eller deltid eller beviljas rehabilitering upphör arbetsgivarens medfinansieringsansvar. Systemet med medfinansiering tillkom för att stimulera arbetsgivaren att med aktiva insatser minska sjukfrånvaron på respektive arbetsplats. I och med detta har arbetsgivaravgiften sänkts något och för mindre företag finns ett tak för hur mycket företaget ska betala. I proposition 2006/07:1 föreslår regeringen att medfinansieringen tas bort. delar den uppfattningen, vilket framgår av budgetmotion, Fi245. När det gäller mindre företag kan även regeln om 14 dagars sjuklön innebära problem. Även om mindre företag totalt sett har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet inser mycket väl de problem som åtgärden kan ha gett upphov till hos det enskilda företaget. Ett mindre företag har inte alltid samma resurser och kanske inte tillgång till samma kunskaper på området som ett större företag. Dessutom får frånvaro större inverkan på verksamheten och därmed på resultatet än i ett större företag. Det är mycket som talar för att gällande regler har påverkat företagens vilja att anställa. Vi befarar också att risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden är uppenbar. Trots företagens möjligheter att försäkra sig och det s.k. särskilda högriskskyddet tror vi att sjuklönekostnaderna bidrar till att människor med t.ex. återkommande sjukperioder stängs ute från arbetsmarknaden. Risken är stor att det bidrar till ett arbetsmarknadens A- och B-lag. menar därför att mindre företag med upp till tio anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. bör därför begära att regeringen återkommer med lagförslag om slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. I vår budgetmotion Fi245 avsätter vi 500miljoner kronor för detta. Om sjuklöneansvaret slopas för mindre företag innebär gällande regler att anställda i dessa mindre företag får en lägre ersättning vid sjukdom än vad anställda vid större företag får. Förändringen torde således kräva att särskilda regler för sjukpenning för den aktuella gruppen införs. bör därför begära att regeringen återkommer med lagförslag om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till tio anställda.
mot · GU02Sf230 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att småföretagare i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av samma trygghet som anställda vid exempelvis sjukdom och föräldraskap. Ökad tillväxt och flera jobb kräver att fler personer är viliga att starta och driva företag. Att så få blir företagare beror ofta på de risker det innebär och att skyddsnätet för företagare är bristfälligt. Samhällets trygghetssystem utgår i hög grad från löntagarnas situation och är dåligt anpassade till företagarnas förhållanden. Arbetslöshetsförsäkringen utgår bara om man står till arbetsmarknadens förfogande och då handlar det om att söka anställning. Först efter en tids arbetslöshet kan man få möjlighet att starta företag. Många småföretagare tar ut så låg lön som möjligt under dåliga tider. Detta kan innebära att man har låg sjukpenning, som de fasta kostnaderna är desamma oavsett om ägaren är sjuk eller inte. Samma förhållande gäller för föräldrapenning. Reglerna för karensdagar varierar beroende på företagets juridiska form. En småföretagare är också mer utlämnad till godtycke vid behov av rehabilitering än en anställd i ett företag. Det är viktigt att också småföretagare omfattas av samhällets trygghetssystem. Därför är det viktigt att resultatet av den utredning som den socialdemokratiska regeringen tillsatte i just detta syfte tas till vara av regeringen.
mot · GU02Sf231 · 2006-10-27 00:00:00 — Fungerande arbetsmarknad över gränserna tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flexiblare regler för ersättningssystemen när människor får arbete i ett angränsande grannland. Vid våra gränsområden är utbytet över nationsgränserna naturligt. I finns en gemensam kultur och ett gemensamt språk på ömse sidor om älv. I investerar privata företag i stora handelsområden. Motsvarande sker även på den andra sidan om älven i det finska och Kemi. och kan för en person som inte känner de lokala förhållandena lätt uppfatta de två orterna som en ort. Det enda som gör att en besökare kan uppfatta att det rör sig om skilda samhällen är den finska tullstationen och skyltarna som upplyser om att det ligger en riksgräns mellan samhällena. Det kommer att finnas ett stort behov av arbetskraft på ömse sidor av gränsen. Det är fullt möjligt att fritt söka och ta ett arbete på andra sidan gränsen. Likafullt undviker många att göra detta eftersom det påverkar rättigheterna till a-kassa, sjukpenning och andra trygghetssystem. Förutsättningen för att kunna behålla sina rättigheter är att flytta över gränsen när man tar ett arbete. Det leder till orimligheter. För exempelvis sjukpenningen kan konsekvensen bli enligt följande. En person som bor i sjukpenning och erbjuds arbete i på , får inte behålla sin sjukpenning i . Ingen deltidssjukpenning kan utbetalas till personen i eftersom inte något tidigare heltidsarbete kan uppvisas. Detta innebär i praktiken att personen i fråga inte tar halvtidsarbetet i eftersom dennes försörjningsmöjligheter försämras i stället för att förbättras, vilket alltid borde vara fallet när en person går till ett arbete. För att få till stånd en fungerande arbetsmarknaden över gränserna är överenskommelser mellan länderna för att underlätta rörligheten för arbetskraften nödvändiga.
mot · GU02Sf234 · 2006-10-30 00:00:00 — Underlättande av företagande och föräldraledighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att omvandla delar av företagares föräldrapenning till ersättning för barntillsyn. Föräldraförsäkringen är ett underbart system som ger de flesta av oss en god möjlighet att på heltid under barnets första tid kunna ta ansvar för barnets omsorg utan att det nämnvärt påverkar hushållsinkomsten. Föräldraförsäkringen är dessutom mycket flexibelt utformad så att man själv kan välja i hur stor omfattning man tar ut föräldrapenningdagar, t.ex. arbeta deltid eller växla mellan föräldrarna. Föräldrapenningen kan tas ut ända tills barnet blir . Men föräldraförsäkringens goda sidor bygger i hög grad på att man har en anställning med möjlighet att vara tjänstledig från arbetet. Då täcker föräldraförsäkringen inkomstbortfallet. För småföretagare som får barn är detta ofta svårt att kombinera med att fortsätta driva företaget. Kunder väntar inte; de byter leverantör. Att företagandet och entreprenörskap tar mycket tid kan inte ändras, men väl kan de sociala förmåner som är kopplade till barnansvar göras mer flexibla. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en rad förslag som kommer underlätta att förena föräldraskap och förvärvsarbete, och i många fall kommer detta påtagligt att förbättra för företagare. Men likafullt kvarstår att föräldraförsäkringen inte är så bra för företagare som för anställda. För egenföretagare skulle det däremot i vissa fall kunna vara en klar förbättring om föräldrapenningen kunde användas att bekosta tillsyn av barnet av annan än föräldern. Exempelvis skulle den del av föräldrapenningen som tillfaller egenföretagaren men är överlåtelsebar till den andre föräldern (, varav 45 med garantinivå) i stället kunna omvandlas så att den även kan användas att bekosta barntillsyn. Detta skulle särskilt kunna underlätta för kvinnor som är företagare och får barn, vilka vanligen driver företaget och tar ansvar för barnet . Dessa skulle kunna bekosta avlastning här och där vid viktiga tillfällen. Med en sådan modell skulle med all säkerhet flera kvinnor i fertil ålder satsa på företagande, och manliga företagare skulle kunna ta föräldraledigt i vetskapen om att de kan växelvis utnyttja möjligheten att anlita barntillsyn vid viktiga tillfällen. Samma möjlighet bör finnas för den tillfälliga föräldrapenningen. En teknisk utformning av detta förslag finns i (SOU 1997:17) innebärande att en genomsnittsnivå på föräldrapenning omvandlas till betalcheck för annan person/tjänsteföretag. I föreslogs dock enbart att detta skulle gälla den tillfälliga föräldrapenningen vid vård av sjukt barn. Regeringen bör därför göra en uppdaterad utredning om möjligheten att för egenföretagare delar av föräldraförsäkringen och den tillfälliga föräldrapenningen skulle kunna omvandlas till ersättning för annan barntillsyn.
mot · GU02Sf235 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga en regelförändring så att sanktionsmöjligheter kan vidtas gentemot arbetsgivare som inte fullgör sitt rehabiliteringsansvar. Många människor är långtidssjukskrivna, vilket för den enskilde är djupt påfrestande. Det finns också samhällsekonomiska aspekter. Mot denna bakgrund behöver rehabilitering av sjuka vara effektiv och målinriktad. uppdrag är att samordna insatser från arbetsgivare och andra aktörer för att enskilda sjukskrivna snabbare ska kunna återgå i arbete. Det är väsentligt att ansvarsfördelningen är tydlig. Det är arbetsgivarna som har förstahandsansvaret för rehabilitering, och detta måste göras tydligare. I det ansvaret ingår också att bekosta rehabiliteringsinsatser för de anställda. Vägrar arbetsgivare att ta sitt ansvar finns från samhället inga sanktionsmöjligheter. Detta är principiellt tveksamt. När det finns en lagreglerad skyldighet borde den följas av vilka konsekvenser som ett uteblivet ansvarstagande innebär. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en regelförändring som innebär att sanktionsmöjligheter kan vidtas gentemot arbetsgivare som inte fullgör sitt rehabiliteringsansvar.
mot · GU02Sf236 · 2006-10-26 00:00:00 — Partiell sjukpenning och aktivitetsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförändring som möjliggör en kombination av partiell sjukpenning och partiellt aktivitetsstöd. Sjukfrånvarons utveckling var oroande, och den tidigare regeringen vidtog många åtgärder som börjar ge resultat. Trots detta är det en utmaning att ge alla sjukskrivna som vill och kan en möjlighet att återgå i någon form av arbete. Bland de åtgärder som bör vidtas är att undanröja kontraproduktiva regelsystem. Gällande regler tillåter inte att en person uppbär partiell sjukpenning och aktivitetsstöd. Det innebär att en person som är partiellt sjukskriven och erbjuds en aktiv åtgärd genom arbetsförmedlingen får en s.k. vilande sjukpenninggrundande inkomst aktivitetsstöd utbetalas, varpå sjukpenningen upphör. Detta försvårar att få arbetslösa personer tillbaka till arbetslivet på deltid. Det är därför angeläget att reglerna ses över för att möjliggöra kombination av partiell sjukpenning och partiellt aktivitetsstöd.
mot · GU02Sf237 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga inrättandet av s.k. försäkringsmedicinska kommittéer. Den allmänna sjukförsäkringen förutsätter hög legitimitet hos befolkningen. En avgörande förutsättning för tilltron är att tillämpningen är försäkringsmässig. Det måste vara tydligt att sjukförsäkringen ger ersättning i den utsträckning arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom, inget annat. Behandlande läkare är en nyckelfaktor vad gäller sjukskrivning. Ökade kunskaper hos läkarkåren om försäkringsmedicin och sjukskrivning som behandlingsform borde rimligen ha en positiv inverkan på sjukskrivningsfrekvensen. Inrättande av s.k. försäkringsmedicinska kommittéer med läkemedelskommittéerna som förebild skulle därvidlag kunna spela en positiv roll. Kommittéerna skall inte hantera enskilda patientärenden utan vara ett forum för professionell normering och vägledning. Det skulle kunna utvecklas till forum för kunskapsuppbyggnad och utvecklingsinsatser. Mot denna bakgrund finns skäl överväga inrättande av s.k. försäkringsmedicinska kommittéer.
mot · GU02Sf238 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg för pensionärer. Bostadstillägg till pensionärer är ett inkomstprövat tillägg till i första hand pensionsförmåner. Bostadskostnaden och inkomsten påverkar bostadstilläggets storlek. Bor man i lägenhet med bostadsrätt är bostadskostnaden lika med årsavgiften inklusive värme men utan el. Om man tagit lån för att för att förvärva bostadsrätten räknas av räntekostnaden med i bostadskostnaden om bostadsrätten lämnades som säkerhet för lånet. Råkar man bo i en lägenhet som tillhör en oäkta bostadsrättsförening är emellertid reglerna för bostadstillägg orättvisa. En medlem i en oäkta förening kan bli beskattad för värdet av bostadsförmån. Det sker om lägenhetens bruksvärde överstiger medlemmens årsavgift. Jag har kommit i kontakt med en pensionär som förvägras bostadstillägg enbart av det skälet att vägrar att räkna in det av uträknade värdet av bostadsförmånen som grund för bostadstillägget. Detta blir dessutom extra betungande eftersom värdet av bostadsförmånen också beskattas. Ärendet har prövats i kammarrätten, som gick på linje, nämligen att det i reglerna för vad som skall betraktas som bostadskostnad inte finns utrymme för att ta med bostadsförmånen. Jag tror inte att detta kan ha varit lagstiftarens avsikt.
mot · GU02Sf239 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av företagares möjligheter att använda sig av våra trygghetssystem. publicerade organisationen en rapport som heter Företag utan företagare. Bakgrunden är att svenska företag fördubblats men att antalet företagare har minskat. I rapporten kommer man fram till att det inte är administrativa svårigheter, kostnader eller ens skattetrycket som gör att det är färre svenskar som vill bli företagare. Företagare i har heller inte ett sämre trygghetssystem än andra europeiska företagare. Däremot har svenska anställda tillgång till generösare socialförsäkringar än många andra européer. Varje gång någon funderar över att starta ett företag gör man naturligtvis en bedömning av om det är ekonomiskt rimligt eller möjligt att satsa på företagande. Har man dessutom en familj att försörja gör det att man blir ännu mer försiktig när det gäller att ta ekonomiska risker. Egenföretagaren betalar till trygghetssystemet men har i praktiken svårt att nyttja detsamma. För att vi skall kunna öka människors drivkrafter till att vilja starta företag behövs därför att trygghetssystemen öppnas upp så att även egenföretagare kan få känna trygghet när livet förändras.
mot · GU02Sf240 · 2006-10-27 00:00:00 — Möjlighet att ta sig ur sjukskrivning genom studier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att öka möjligheterna att genom studier ta sig ur långtidssjukskrivning. Utbrändhet, långtidssjukskrivningar och psykiska besvär är stora problem i dagens samhälle. Orsakerna skiftar givetvis. Därför är det viktigt att utifrån varje individs behov och förutsättningar erbjuda rehabilitering och åtgärder som syftar till att man tillfrisknar och kommer tillbaka till arbetslivet . Två orsaker till sjukskrivningar är förslitningsskador och psykisk ohälsa på grund av arbetsmiljön på arbetsplatsen. I båda fallen krävs i princip omskolning för att kunna återvända till arbetsmarknaden. Det kan vara ett stort steg för många då det kanske var länge sedan man studerade eller man känner rädsla för att inte klara av sina studier och dra på sig skulder. Det vore därför bra om man ökade möjligheten att i ett övergångsskede studera på deltid som man är partiellt sjukskriven för att underlätta rehabiliteringsarbetet. Ofta är det tveksamt vad som ska godkännas som aktivitet när man är sjukskriven och vad som sätter stopp för utbildning som rehabilitering. Man vill ogärna föra över försörjning över gränsen till andra verksamheter, trots att försök med finansiell samordning visar vilken betydelse helhetssyn kan ha för att bryta negativa trender och förhindra mänskliga tragedier. Genom att låta flera långtidssjukskrivna vidareutbilda sig kommer flera att kunna gå vidare, utvecklas och hitta ett nytt arbete de trivs med som samhällets totala kunskapsbank växer. All sådan utbildning behöver inte vara av det formella och nyttoinriktade slaget; även kortkurser, folkbildning och fördjupningsstudier av olika slag kan vara framgångsrika. Det blir både ett hälsolyft och ett kunskapslyft. I stället för att hindra människor att vidareutbildas, vidareutvecklas och ta sig tillbaka till arbetsmarknaden borde vi ta till vara både deras och samhällets resurser för ett friskare arbetsliv. Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid skulle kunna vara ett sätt att skapa förutsättningar för en heltidssjukskriven person att våga ta steget från sin sjukskrivning in i studier.
mot · GU02Sf241 · 2006-10-29 00:00:00 — Rätt till förtidspension vid humanitära skäl begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om utvidgad rätt till sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå för personer som är arbetsoförmögna vid bosättning i men som inte fått uppehållstillstånd av flyktingskäl. Personer som är arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller dylikt när de bosätter sig i har inte rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning (förtidspension) på garantinivå. Flyktingar som fått uppehållstillstånd med stöd av eller som skyddsbehövande i övrigt är emellertid undantagna från denna regel. Detta har till följd att personer som är arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller funktionshinder redan när de bosätter sig i inte har rätt till garantiersättning om de exempelvis beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. Detta sakförhållande påpekades också i regeringens proposition Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96). I denna proposition angavs av regeringen att det är angeläget att staten tar ansvar för försörjningen av de personer som uppfyller de medicinska kriterierna och varaktighetskriterierna för rätt till förtidspension men som på grund av kraven på viss försäkringstid inte har rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning eller endast en låg sådan. Såväl regering som riksdag har tydligt uttalat att frågan måste få sin lösning. Både i regeringens proposition Reformerad förtidspension (prop. 1997/98:111) och i det betänkande från socialförsäkringsutskottet som behandlade frågan (bet. 1997/98:SfU11) angavs att regeringen utreder frågan om ersättning till åsyftad grupp och att regeringen ska återkomma till i frågan. Detta underströks även i samband med att äldreförsörjningsstödet infördes (prop. 2000/01:136) då det erinrades om att frågan om försörjningen för denna grupp ska beredas vidare. Mot bakgrund av att något förslag till lösning inte har framkommit är det angeläget att understryka vikten av att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag på hur rätten till sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå ska utvidgas till att gälla även personer som är arbetsoförmögna vid bosättning i men som inte fått uppehållstillstånd av flyktingskäl. Detta bör begära.
mot · GU02Sf246 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egenanställning. Villkoren för svenska företagare är omgärdade av en omfattande byråkrati och särskilt betungande är detta för de minsta företagen. Många krångliga regler är en hämsko för ökat småföretagande.1 Mot denna bakgrund växer en ny anställningsform fram på den svenska arbetsmarknaden egenanställning. Det är en tredje försörjningsform som kombinerar eget företagande med anställning, där enskilda anställs som entreprenörer med egna uppdrag och kunder i ett företag som fungerar som juridisk och administrativ plattform. Genom egenanställning erbjuds möjlighet till förenklat entreprenörskap vad gäller administration och juridik för de personer som önskar en för deras behov mer anpassad form av egenförsörjning. Syftet är att på ett enkelt och obyråkratiskt sätt snabbt kunna pröva företagsverksamhet i praktiken utan att behöva vara orolig över att inte klara av det administrativa. Även personer som riskerar att ställas utanför arbetsmarknaden har stor nytta av egenanställning. Arbetet med etablering och utveckling av egenanställningskonceptet försvåras av regelverk och riktlinjer som omgärdar de olika försäkringssystem som finns i anslutning till förvärvsarbete. Exempel på detta är arbetslöshetsförsäkringen och reglerna vid sjukersättning och pension. Hindren är delvis av strukturell karaktär men handlar också om attityder och ibland okunskap. Förutom de negativa konsekvenser detta innebär för individer och samhällsekonomin innebär det att ett stort antal tjänster inte ställs till marknadens förfogande. Det är en verklighet vi redan ser konsekvenserna av i form av svart arbetsmarknad, alltför långsamt växande småföretagande och för många konkurser. I det perspektivet blir vikten av att kartlägga och positivt förändra hindrande regelverk och attityder mycket tydligt. Stora vinster är möjliga om regelverk omformas för att möjliggöra en egenförsörjning, helt eller delvis. Vinster uppstår för samhället och för de arbetsföra och kompetenta enskilda som kan välja egenanställning i stället för heltidsarbetslöshet, sjukpension eller annat bidragsberoende. Ett samlat arbete för en fortsatt utveckling och etablering av egenanställningsformen genom förändring av regelverk, förslag på riktlinjer och kvalitetssäkring, sker inom ramen för ett EQUAL partnerskap, Equal Egenanställning förenklat entreprenörskap, . Därefter kommer arbetet att fortsätta i den gemensamma, växande organisationen för Egenanställda som bildades och är en ideell förening. Mot denna bakgrund föreslår jag att regeringen utreder möjligheter att ändra regler inom framför allt socialförsäkringssystemet så att de möjliggör egenanställning i företag för egenanställda. Referens bl.a. Självanställning, /1999. Företag och anställning i förändring/Dc 2003:27.