mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — Här nedan följer några för prioriterade områden som alltså inte i alla delar eller sin helhet sammanfaller med de förslag som alliansen enats om. Arbete måste löna sig bättre En ledande princip bakom alliansens inkomstskatteförslag, som riktar sig till låg- och medelinkomsttagare, är att det ska stimulera till arbete. Oavsett om man går från bidrag till arbete eller från deltid till heltid så ska nettot för den enskilde vara en rejäl slant i lönekuvertet efter skatt. Skatteförslaget påverkar inte marginalskatterna i lite högre inkomstlägen. Men dessa är inte bortglömda. håller fast vid att det ska vara lönande för den enskilde att vidareutbilda sig och anstränga sig extra. Det första steget mot en återgång till principerna /skattereform tas enligt vårt förslag med höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. Därtill vill vi under nästa mandatperiod påbörja avvecklingen av den s.k. värnskatten. Att höja brytpunkten anser vi vara särskilt angeläget, eftersom den inte har justerats upp i takt med löneutvecklingen. Det har inneburit att en allt större andel av de heltidsarbetande löntagarna betalar statlig inkomstskatt. beräknas andelen bli . tillhör av gymnasielärarna och av sjuksköterskorna denna grupp och av landets heltidsarbetande poliser. Sammantaget är det 1,3 miljoner svenskar som väntas betala statlig inkomstskatt. Med vårt förslag får alla dessa sänkt inkomstskatt med som mest . Marginalskatten sänks för av de heltidsarbetande motsvarande knappa 400 000 löntagare. Det är en viktigt poäng i sammanhanget att vår skattepolitik innebär en förbättrad lönebildning för dem som investerat i högre utbildning och troligen tagit studielån som måste betalas av. Men det är också en rättvisereform med hänsyn till att vår och alliansens politik på vissa områden innebär vissa uppoffringar. Alliansen säger nej till höjningar i taken i socialförsäkringarna, förutom föräldraförsäkringen. En del av finansieringen av denna reform innebär höjning av maxtaxa i barnomsorgen, vilket kommer att drabba en del av dem som får glädje av brytpunktsreformen. Avskaffa fastighetsskatten men ingen skattehöjning på beviljade uppskov föreslår att fastighetsskatten avskaffas och ersätts med en avgift på högst för småhus och motsvarande för lägenheter. Vi föreslår vidare att reformen delfinansieras genom att reavinstskatten vid försäljning av en bostad höjs från på vinsten. Denna skattehöjning ska däremot inte gälla redan beviljade uppskov på genomförda fastighetsaffärer utan bara på framtida bostadsförsäljningar. För att finansiera den slopade fastighetsskatten föreslår vi att hälften av reavinster vid försäljning ska tas upp till beskattning även om man köper en annan och dyrare bostad. Uppskovsbeloppen har blivit gigantiska och uppgår till . De växer med . Ett viktigt skäl till de senast nämnda förslagen är att ett borttagande av fastighetsskatten oaktat avgiften för kommunens kostnader i annat fall på sina håll skulle leda till snabba värdestegringar på småhus och bostadsrätter. Mot bakgrund av den tendens till överhettning som finns på sina håll vore det oklokt att genom ofinansierade skattesänkningar bidra till att den utvecklingen förstärks. Den selektering på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas medfinansieringsansvar och ansvar för andra sjuklöneveckan medfört måste brytas. Tillsammans med föreslår att medfinanseringsansvaret för arbetsgivarna slopas. vill gå ett steg längre och även avskaffa företagens ansvar för den andra sjuklöneveckan. Vi anser att staten ska bära försäkringsansvaret för människors sjukdom och inte arbetsgivarna. Den överskjutning av detta ansvar som Socialdemokraterna målmedvetet genomfört håller på att skapa en obehaglig arbetsmarknad som inte förmår ge plats åt dem som är mer sjukdomsbenägna än andra. I vårt land lever över 800 000 av våra äldre på inkomster som vanliga inkomsttagare skulle betrakta som helt orimliga för egen del. En garantipensionär får 2006 blygsamma före skatt! föreslår nu av anständighetsskäl att denna nivå höjs rejält med till . Inför boendegaranti för 85-plus Nästan 230 000 av svenskarna har fyllt . En del är friska och pigga medan en del känner sig mer krassliga. Tyvärr faller en grupp äldre mellan landstingens och kommunernas stolar när problem uppstår. Det finns tyvärr exempel på hur kommuner inte gör samma medicinska bedömning som den äldre och den anhörige och nekar den äldre i fråga en plats i ett anpassat äldreboende. Vi Kristdemokrater menar att detta är ovärdigt och att den enskilde och hans eller hennes anhöriga själva alltid ska kunna bedöma behovet. Kommunerna ska därför stimuleras till att bereda plats i anpassat äldreboende åt alla som fyllt och som önskar att få komma in. För detta ändamål anslår därför att ett statligt stöd om införs för att boendegarantin ska kunna omfatta landets samtliga kommuner. Resurstillskotten ska gå till att understödja finansiering av nybyggnad och ombyggnad av boenden för äldre. Tabell 4.1 preliminära budgetpolitik utöver 2008 Större reformer utanför alliansen Skattereduktion gåvor till ideell verksamhet Drivmedel (moms ) Effekter av 2:a karensdag Generell moms () på tidskrifter Sänkta införselkvoter av alkohol Fastighetsskatt (netto) Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Nej till skatt på flygresor Höjd skatt på cigaretter och snus Sjukvårdskostnader införs i trafikförsäkringen Höjt grundavdrag för pensionärer 5.1Tolv förlorade år med Socialdemokraterna Trots draghjälp från en god internationell konjunktur under större delen av sitt tolvåriga regeringsinnehav och trots kraftigt ökade skatteintäkter är resultatet för den socialdemokratiska regeringen svagt på viktiga välfärdsområden. Utvecklingen har till och med gått åt fel håll för sjukvården, skolan, tillväxtpolitiken, barnomsorgen, företagandet, rättsväsendet samt den totala arbetslösheten och sjukfrånvaron. Skatteintäkterna har nästintill fördubblats men har välfärden blivit dubbelt så bra? Siffrorna i statistiken talar sitt tydliga språk. Svaret på frågan är nej. Diagram 5.1 Skatte- och avgiftsintäkter i den offentliga sektorn Källa: , 1998 och den ekonomiska vårpropositionen 2006. I det följande redovisas kortfattat utvecklingen under det socialdemokratiska maktinnehavet . I vissa fall finns endast statistik fram . 5.2Tolv förlorade år för tillväxtpolitiken Om hade hängt med i tillväxttakten i , skulle vår BNP vara ca högre, och skatteintäkterna högre även med sänkta skattesatser. Om hängt med i tillväxt skulle vår BNP vara , eller , högre. Diagram 5.2 eftersläpning i BNP-tillväxt Källa: , SCB och egna beräkningar. Ett ytterligare tecken på Socialdemokraternas misslyckande när det gäller tillväxtpolitiken är att fortfarande ligger kvar på en 13:e plats i välfärdsliga enligt senast tillgängliga statistik (). Det är också värt att notera att det stora raset i välfärdsligan var det som följde släpphänta ekonomiska politik1. Det största fallet var det som Socialdemokraterna lämnade över , då föll från en 7:e till en 13:e plats i välfärdsligan. Under den borgerliga regeringsperioden 19921994 bromsades det kraftiga fallet upp, och Sverige sjönk inte lägre ned än till 14:e plats trots dåliga yttre förutsättningar. hade utvecklingen vänts och klättrade till en 13:e plats. De revideringar som gjorts av och andra länders statistik visar att fallet i den svenska ekonomin inte var fullt så kraftigt som den äldre statistiken visat. Den internationella konjunkturen har större delen av varit gynnsam för svensk ekonomi. Ändå har vi inte tagit igen något av det vi tidigare förlorat, utan ligger kvar på en 13:e plats när alla 30 rankas. 5.3Tolv förlorade år för barnomsorgen Barngrupperna på dagis har ökat med i genomsnitt två barn per grupp, från 1993/94 till 2004. Det motsvarar en ökning . Men så många som vart fjärde barn finns nu i en grupp med 20 barn eller fler. Sedan maxtaxan införts har trycket på förskolan ökat ytterligare, vilket på många håll leder till allt större grupper. av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat centralstyrningen och försämrat kvaliteten genom satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 5.3 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan Spegelbilden av att barngrupperna blivit större i förskolan är att både öppna förskolor och familjedaghem har minskat drastiskt. Antalet öppna förskolor har minskat med under Socialdemokraternas regeringstid, till 447 stycken. Diagram 5.4 Antalet öppna förskolor 19942004 Vidare har antalet barn inskrivna i familjedaghem (hos kommunala dagbarnvårdare) minskat från 129400 till 35970, eller . Detta är resultatet av den ensidiga styrning av resurser till förskolan som Socialdemokraterna konsekvent ägnar sig åt. Genom maxtaxans införande försämrades familjedaghemmens möjligheter att konkurrera med förskolan. Diagram 5.5 Antal inskrivna barn i familjedaghem 19942004 Det minskande antalet barn i familjedaghem och i öppna förskolor är inte en effekt av att barnkullarna varit små . Även andelen barn i familjedaghem och öppna förskolor har minskat i samma utsträckning som antalet barn har gjort. 5.4Tolv förlorade år för skolan Mer än var fjärde elev i uppnår inte kunskapsmålen. Andelen underkända elever har ökat sedan det nya betygssystemet infördes. Efter en marginell förbättring 2003 och ökade andelen underkända elever igen . Även i det tidigare betygssystemet försämrades resultaten . Diagram 5.6 Andel underkända elever Anm. Statistiken avser elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg /941996/97 och elever som ej nått målen av dem som fått eller skulle ha fått mål- eller kunskapsrelaterade betyg 1997/982002/03. Om man betraktar andelen elever som saknar ämnesbetyg eller slutbetyg i högst ett ämne, eller som i det nya systemet inte fått mål- eller kunskapsrelaterade slutbetyg i ett ämne, är utvecklingen lika dyster. Diagram 5.7 Andel elever som saknar slutbetyg i ett ämne Den svenska skolan är därtill en av de stökigaste i världen, enligt undersökningar. Den svenska skolan hamnade senast på 26:e plats bland de 30 . Vidare har antalet lärare per 100 elever minskat från 8,3 /94 till 8,0 /05. 5.5Tolv förlorade år för de äldre Sedan Socialdemokraterna återkom till makten har nästan 30000 platser försvunnit inom äldreomsorgen. Inför valet lovade statsminister att bygga 10000 nya äldreboenden under den kommande mandatperioden. Med facit i hand kan vi konstatera att det i stället försvunnit 15152 platser i de särskilda boendena för äldre. Diagram 5.8 Antal personer med plats i särskilt boende Anm. räknas endast permanentboende. ingår även korttidsboende personer. Även de äldres ekonomi har fått stå tillbaka för andra prioriteringar när vänsterkartellen gjort upp i slutna rum. När andra grupper har fått del av den tillväxt som den internationella högkonjunkturen har genererat så har de mest utsatta pensionärerna fått noll och intet. En ensamstående garantipensionär har endast mer än hon hade 1994 att leva på efter att alla nödvändiga kostnader är betalda. Detta kan jämföras med andra enpersonshushåll som har fått mer att leva på eller tvåbarnsfamiljen som i genomsnitt fått mer . Diagram 5.9 Kvar att leva på 19942005 5.6Tolv förlorade år för sjukvården Antalet vårdplatser i har minskat med 18769 . Det motsvarar en minskning med . På är det naturligt att det till följd av nya behandlingsmetoder och bättre läkemedel inte behövs lika många vårdplatser som . Detta återspeglas i att medelvårdtiden har sjunkit. Men den mycket kraftiga minskningen av antalet vårdplatser kan inte tillnärmelsevis uppvägas av sådana faktorer. En minskning av antalet vårdplatser innebär, allt annat lika, att den totala produktiviteten måste öka för att samma standard ska behållas. Produktivitetsutvecklingen har knappast varit så positiv . Vi vet också att antalet patienter inte har minskat i denna takt. Snarare kan resultatet av platsneddragningarna avläsas i de vårdköer som finns runtom i landet. Antalet landstingsanställda, undersköterskor och vårdbiträden., har minskat med nästan 10000 . Den minskningen uppvägs inte av att antalet läkare och sjuksköterskor ökat något . De har andra uppgifter. Diagram 5.10 Antal vårdplatser i 19942003 Källa: Kommuner och Landsting. Minskningen av det totala antalet vårdplatser gäller också den landstingsdrivna psykiatrin. Där är minskningen ännu större. Antalet platser har mer än halverats, från 9797 platser till 4606 platser , en minskning . Diagram 5.11 Antal vårdplatser inom landstingsdriven psykiatri 1994 till 2003 Källa: Statistisk årsbok för landsting 2005. Anm. Psykiatrireformen trädde i kraft . Antalet vårdplatser per 1000 invånare är mycket lågt i vid en internationell jämförelse. har denna andel minskat från 3 platser till 2,4. , ett land som ekonomiskt ligger långt efter , har mer än dubbelt så många platser 6,3 per 1000 invånare. Enligt senaste statistik (2003) är det bara och bland medlemsländerna som har en lägre andel vårdplatser i korttidsvården per 1000 invånare än . Diagram 5.12 Antal vårdplatser i korttidsvård (akutplatser) per 1000 invånare i 24 Källa: , Health at a Glance. 5.7Tolv förlorade år för ungdomarna Även om den totala ungdomsarbetslösheten har minskat sedan den djupa lågkonjunkturen första hälft så har det relativt sett blivit svårare för ungdomar att få ett arbete. var av alla dem som ville arbeta men som inte hade ett jobb att gå till ungdomar mellan . är motsvarande andel . Diagram 5.13 Andel ungdomar bland personer som vill arbeta men som antingen är arbetslösa eller utanför arbetskraften Källa: SCB. Efter återhämtningen på arbetsmarknaden har antalet arbetslösa ungdomar ökat kraftigt. Jämfört med fanns det över 55000 fler arbetslösa ungdomar. Sammanlagt var det 2005 188000 ungdomar mellan som ville arbeta men som antingen var arbetslösa eller stod utanför arbetskraften. Diagram 5.14 Antal ungdomar som vill arbeta men som antingen är arbetslösa eller utanför arbetskraften Källa: SCB. 5.8Tolv förlorade år för företagandet Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning har antalet företagare minskat med 27500 . Detta kan jämföras med att antalet företagare ökade med 61700 under de tre borgerliga regeringsåren till 1994. har bland den lägsta andelen nyföretagare i . Bristen på nyföretagande märks också i arbetslöshetsstatistiken. Trots av ekonomisk tillväxt skapas inga nya jobb. har blivit världsbäst på det som kallas jobbless growth. I höjer 1 procents tillväxt sysselsättningen , i och i . I är sambandet mellan tillväxt och sysselsättning i det närmaste negativt. Diagram 5.15 Antal egna företagare Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna. Trots utredande i s.k. Simplexgrupp har enbart en handfull smärre och ofta irrelevanta regelförenklingar kommit till stånd. när regeringen inledde sitt arbete med regelförenklingar med målsättningen att tydligt minska regelverkets administrativa börda för småföretag har antalet nya eller förändrade föreskrifter och råd ökat med 3141. är det bara 1104 som upphävts. Nettoökningen är alltså 2037 stycken. Den socialdemokratiska regeringen framhåller själv bl.a. följande regelförenklingar i den senaste redogörelsen till (skr. 2005/06:49) om regelförenklingsarbetet: Det har blivit enklare att söka lotteritillstånd genom att Lotteriinspektionen själv inhämtar de uppgifter man behöver från andra myndigheter. Genom en förändring i momsreglerna har det gjorts lättare att handla med gas och el över gränserna. Fastighetstaxeringen har förenklats genom att det nu går att lämna in sin fastighetsdeklaration via Internet. har tillsammans med , , och tagit fram nya blanketter med anledning av den nya produktsäkerhetslagen. 5.9Tolv förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl innebär ett svårt mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas, och ett produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett misslyckande av gigantiska mått att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension olyckstalet har ökat med nästan och ser ut att snart överstiga . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men steg till och har fortsatt att stiga. Först har trenden med en ständigt ökande arbetslöshet brutits och den öppna arbetslösheten förväntas hamna på . Minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättningar) och att arbetslösa flyttats till andra kolumner i statistiken. är det över 900 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning. Därtill ska läggas de 258900 arbetslösa, de drygt 250000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl, de 182000 latent arbetssökande och de 34400 som vill arbeta men är förhindrade (SCB:s Arbetskraftsundersökning för ). Helårsekvivalenter, totalt antal arbetslösa och latent arbetssökande samt förtidspensionärer och personer beroende av försörjningsstöd Källa: SCB och . Enligt Socialdemokraternas beräkningar i budgeten kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till budgetperiodens slut . Kostnaden beräknas nå upp till nästan . Det motsvarar per invånare. Diagram 5.17 Olyckstalet 19942005. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: Prop. 2003/04:100 för åren 19982002 (utgiftsområde 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995. Beloppet för är regeringens prognos från prop. 2005/06:1 (utgiftsområde 10 och 13). Enbart för perioden 19972004 var den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar värdet av BNP, eller den samlade kostnaden barnbidragsutbetalningar. 5.10Tolv förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har minskats med nästan 1100 , från 18 162 till 2005. Det motsvarar en minskning med 6procent. Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt åtta poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskats med ca 1100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 5.18 Antal anställda poliser Källor: årsredovisningar. 6.1Goda tider förslösas på valfläsk Med regeringens ekonomiska vårproposition fortsätter vänsterkartellen den kraftfulla utgiftsexpansion som inleddes inför . Till de i huvudsak temporära satsningar på 10 miljarder som utlovades läggs nu ytterligare utgiftsreformer på 4,8 miljarder , 12,1 miljarder och 12,6 miljarder (se diagram 6.1). Syftet är detsamma ska vinna valet. Diagram 6.1 Förändringar i vårbudgeten nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser Källa: ekonomisk vårproposition (2005/06:100). De ökade satsningarna är en indikation på vänsterkartellens ökade nervositet för att valet kan gå dem ur händerna. En viktig skillnad finns dock mot förslagen . rör det sig mer om permanenta utgiftsökningar än bara åtgärder som syftar till att skyla över vänsterkartellens misslyckanden med arbetslösheten, sysselsättningen och det växande utanförskapet. Det är visserligen till viss del politiska inriktningar som vi kristdemokrater välkomnar inom bl.a. tandvård och äldreomsorg. Men regeringen satsar också mer på arbetsmarknadspolitiska åtgärder och annat av den tandlösa politik som inte förmått bryta det växande utanförskapet bland ungdomar, förtidspensionärer, invandrare och sjukskrivna. De nya satsningarna i vårbudgeten sker trots vetskapen om att den statsfinansiella förbättringen i huvudsak beror på temporära intäktsökningar till följd av de goda tiderna. När såväl börsen som fastighetsmarknaden slår nya rekord, stiger statens intäkter från reavinster och utdelningsskatten snabbt. Den internationella högkonjunkturen hjälper därtill den svenska exportindustrin till rekordvinster, vilket genererar ökade skatteintäkter från bolagsskatten. Till detta bidrar också regeringens räntebeläggning av företagens periodiseringsfonder, som gör att statskassan fylls på i en snabbare takt än om reglerna varit oförändrade. 6.1.1Efter valår kommer lågkonjunktur De starka statsfinanserna och konjunkturlyftet är förstås glädjande men oroande. Precis som skedde vid inför valet så riskerar de permanenta utgiftsökningar som regeringen nu föreslår att följas av nya underskott i statsfinanserna den dag som börsen kyls av och stigande räntor dämpar prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. Det har också blivit något av socialdemokratins att inför valrörelsen fylla på rikligt med valgodis till väljarna. Men året därefter dras de tillfälliga vallöftena tillbaka, och löften om reformer läggs på is i väntan på nästa konjunkturuppsving. Av det som talades vitt och brett om före valet blidde inte ens en munsbit kvar. Det kan de gamla i äldreomsorgen vittna om som blev utlovade 10000 nya platser inför valet . Av detta blev det drygt 15000 platser färre till och med slutet av 2005 (se 5.5). I sak är detta inget nytt. Socialdemokraterna har en lång och trogen tradition av gas och broms i den ekonomiska politiken för att väljarna ska hållas nöjda i samband med valår. Sedan de återtog regeringsmakten har de fört en ekonomisk politik som mer tar hänsyn till valcykeln än konjunkturcykeln. chefekonom visade i en studie2 att denna politik också har haft realekonomiska konsekvenser. Under valår har tillväxten dragit i väg, påeldad av en privat konsumtionstillväxt som härrör från de plånboksförstärkningar regeringen gjort lagom till valet. Men så fort valet vunnits dras godiset tillbaka, och väljarna får betala med lägre tillväxt, stigande arbetslöshet och fallande konsumtion (se tabell 6.1 och tabell 6.2). Tabell 6.1 BNP-tillväxt 19702004 (Valår, året efter valår och övriga år) Året efter valår () Övriga år () * Aritmetiskt genomsnitt. Tabell 6.2 Privat konsumtion 19702004 (Valår, året efter valår och övriga år) Året efter valår () Övriga år () * Aritmetiskt genomsnitt. 6.1.2Expansion under valår betalas med engångsintäkter Regeringens satsningar inför valet på sammanlagt 14 miljarder , 22 miljarder och 12 miljarder sker mot bakgrund av ett stärkt statsfinansiellt läge. Men förstärkningen kom oväntat snabbt. Så sent som spådde regeringen fortsatta underskott under dessa år på sammanlagt . räknar man i stället med balans. Även andra bedömare har missat den snabba förstärkningen av statsfinanserna. tvingades revidera upp sin budgetprognos med . Och prognos för upplåningen fick skrivas ned med . Huvuddelen av överraskningen består av oväntat stora inkomstökningar, som man så sent som inte kunde förutse. Det handlar t.ex. om en kraftig ökning av bolagsskatteinkomsterna, delvis som en följd av räntebeläggningen av periodiseringsfonder, men också av en ökad skattebas till följd av ökade vinster i exportindustrin. Exportindustrins framgångar har därtill lyft börsen, vilket tillsammans med förändringar i kapitalbeskattningen för att möjliggöra kapitalförsäkringar gjort att reavinstintäkterna från aktieförsäljningar exploderat. Därtill har priserna fortsatt att stiga på fastighetsmarknaden, vilket också ökar reavinstskatteintäkterna. Ser man till utgifterna så är förändringen marginell, de väntas enligt ESV bli 3 miljarder mindre än vad som förutsågs . Denna utgiftsminskning beror på att utgifter som planerats till 2006 tidigarelades till 2005. Det visar återigen att Socialdemokraterna inte har någon respekt för budgetlagen, som tydligt stipulerar att utgifter inte får flyttas mellan olika perioder. 6.1.3Skattekrediteringar kringgår strama utgiftsramar Förutom att i brott mot budgetlagen flytta utgifter mellan olika år så bygger regeringens utgiftsexpansion på ett idogt budgettricksande på intäktssidan.