mot · GU02Fi245 · 2006-10-31 00:00:00 — går vi ett steg längre och föreslår att koldioxidkomponenten höjs från 15kr/g till 24kr/g CO2. Det innebär en sänkt fordonsskatt som mest med 800kr för bilar med låga koldioxidutsläpp och en höjd fordonsskatt högst med upp till 1200kr. Förslaget är statsfinansiellt neutral men innebär en växling inom ramen för uttag av fordonsskatter. tog beslut att fossilt kol i visst hushållsavfall ska vara skattepliktigt om det förbrukas för uppvärmning. Skatt på förbränning av avfall är nödvändig för att minska sopförbränningen och öka materialåtervinning. Utsläppen från deponi och förbränning av avfall har stor negativ påverkan på miljömålen giftfri miljö, ren luft, levande hav och kust samt det nationella klimatmålet. föreslår att skatten på avfall som förbränns höjs . Det innebär en inkomstökning för staten med . Vi föreslår en höjning av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel med 20procent. Det innebär en inkomstökning för staten med 80miljoner kronor. Halterna av bekämpningsmedel ökar i svenska vattendrag och är så höga att de kan skada vattenlevande djur och växter. Fler än 20 bekämpningsmedel överskred vid prov den gräns när djur och växter skadas. Det kommer framöver att bli nödvändigt med fler åtgärder. De elprishöjningar som bland annat utsläppshandeln orsakat har bidragit till stora intäktsökningar för kärnkrafts- och vattenkraftsproducenterna. Mot den bakgrunden avser vi det rimligt med ett ökat skatteuttag i syfte att finansiera åtgärder för energiomställning. Bland annat höjer vi anslagen till energiforskning och insatser för energieffektivisering. Vi föreslår därför en höjning av fastighetsskatten på vattenkraft med 300miljonerkronor och en höjning av effektskatten på kärnkraft med 300miljonerkronor. I årets budget har vi som första steg återställt de neddragningar regeringen avser göra på flera områden. Det handlar bland annat om uteblivna anslag till Klimp och till Djur- skyddsmyndigheten. En skatteväxling på miljöskadlig verksamhet görs för . Utöver detta ökar vi anslaget till biologisk mångfald för ökat statligt skydd av skog genom naturreservat. Vi satsar stort på det framgångsrika projektet jobb som både syftar till att erbjuda långtidsarbetslösa en väg in på arbetsmarknaden som viktigt arbete för att nå de skogspolitiska målen uträttas. Vi avsätter nya medel på riktade satsningar för genomförande av den åtgärdsplan som presenterat för att förbättra den svenska havsmiljön. Vi avsätter även medel till klimatforskning och forskning om ekologiska effekter av genmodifierade organismer. Satsningar finns även på förebyggande arbete mot rovdjursangrepp. 8.7Öka skyddet av våra skogar står bakom ett flertal internationella åtaganden för att bevara våra naturvärden. Våra miljömål är unika och kommer att vara mycket betydelsefulla i arbetet med att bevara den biologiska mångfalden de närmaste decennierna. Det kommer att krävas att vi intensifierar arbetet. Utarmningen av den biologiska mångfalden har accelererat . Inte minst situationen för våra skogar är kritisk. Runt 2000 skogslevande arter är upptagna på den så kallade rödlistan, vilket innebär att de är hotade eller missgynnade. För att många av dessa arter ska finnas även i våra skogar måste vi skydda de skogar som har de högsta skyddsvärdena. vet vi att de minst uppgår till 1000000 ha. I miljömålet Levande skogar finns målsättningen att 900000 ha ska skyddas till 2010. Vi anser att målet bör höjas till 1000000 ha. anslår i budgetförslaget en ökning med sammanlagt för bildande av naturreservat. får en ökning med sammanlagt för naturvårdsavtal och biotopskyddsområden. 8.8Gröna jobb arbetstillfällen och biologisk mångfald Gröna Jobb som är en arbetsmarknadsåtgärd inom Skogsvårdstyrelsen och AMS regi är en del av de många åtgärder som görs för att nå de skogspolitiska målen. I budgeten inför vi en skogsvårdsavgift som finansierar en ökad satsning på till denna form av arbetsmarknadsprojekt. 8.9Nya åtgärder för bättre havsmiljö Miljösituationen i våra omgivande hav är ett resultat av att kortsiktiga ekonomiska intressen, i kombination med en bristande förståelse för de komplexa ekosystemen, har tillåtits styra hanteringen av havet. Dagens regelverk skyddar inte våra hav. Våra hav måste brytas loss från de regelverk som begränsar miljöarbetet. Ett uppdrag gick till att i samråd med berörda myndigheter utarbeta ett förslag till en samlad aktionsplan för den svenska havsmiljön som redovisades . I uppdraget ingick även att identifiera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Det är mening att aktionsplanens 30 prioriteringar för bättre havsmiljö ska genomföras. I budgeten för 20072009 anslår vi det belopp som aktionsplanen preciserar för att kunna verkställa förslagen. För att tydliggöra satsningen skapar vi en ny utgiftspost i budgetpropositionen för åtgärder för sjöar, hav och kust och anslår kommande 32miljonerkronor till att genomföra åtgärderna i Aktionsplan för havsmiljön. Utöver detta avsätter vi i denna post 10miljonerkronor för testverksamhet av syresättningsprojekt, 2miljoner kronor till en fond för stöd till lokala samförvaltningsprojekt för havet samt 5miljoner kronor för sanering av förorenade havsbottnar i hamnar. Medel från vårt höjda anslag till biologisk mångfald kommer även havsmiljön till del. Av det totala anslaget till biologisk mångfald är det partiets mening att åtgärder till havsmiljön ska säkerställas en väl balanserad andel för att biologisk mångfald i havet ska uppnå lika gott skydd som på land. Det är av stor vikt att säkerställa tillkomsten av skyddade områden samt att tillgodose Vattenmyndigheternas behov för sin verksamhet. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. Vi vill bygga vidare på den modell som valt för att organisera och finansiera den generella välfärden och ta hänsyn till hur olika förutsättningar för kvinnor och män kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på sjukförsäkring, a-kassa och pensioner. Man kan alltså påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Dessa förutsättningar är viktiga inför en kommande översyn av skattesystemet. Den senaste skattereformen genomfördes . Det uttalade målet var att skattesystemet skulle bli samhällsekonomiskt effektivt och fördelningspolitiskt rättvist. Det fanns vissa positiva inslag i reformen men hade två huvudinvändningar. Det var dels att kravet på rättvisa inte skulle uppfyllas genom att höginkomsttagarnas inkomstökning skulle bli större än medel- och låginkomsttagarnas, dels att reformen var underfinansierad. farhågor bekräftades i den utvärdering som gjordes i efterhand. ekonomi påverkas alltmer av att de ekonomiska aktiviteterna över gränserna ökar. Det handlar bland annat om företagsinvesteringar, företags och privatpersoners finansiella transaktioner och en alltmer rörlig arbetsmarknad. Dessa faktorer påverkar underlaget för de enskilda skatterna skattebaserna. Dessa delvis nya förutsättningar måste också beaktas i en översyn av skattesystemet. I betalas en stor del av välfärdssystemet via skatterna, vi har till exempel valt att ha offentliga socialförsäkringssystem istället för privata. Detta bidrar till att har en jämförelsevis hög skattekvot. redovisar i en tabell i avsnitt9.5 skatteförslag som innebär ökade skatteinkomster för staten. Det motiveras av satsningar för en bättre välfärdspolitik, åtgärder för fler i arbete och rättvisare skatter. förslag inom respektive skatteområden redovisas utförligare i separata motioner. avvisar regeringens så kallade jobbavdrag och menar att det inte finns något uppenbart samband mellan sänkta skatter och fler jobb. Dessutom är avdraget utformat på ett sätt som i första hand gynnar människor med högre inkomster vilket dessutom bidrar till ökade ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män. Vi avvisar också förslagen om att slopa skattereduktionen för avgifter till fackförening och a-kassa. Detta är en åtgärd som kommer att slå mycket hårt mot människor som av olika skäl blir arbetslösa. Sammantaget med regeringens andra förslag om ökad avgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen och obligatoriskt medlemskap i arbetslöshetskassan, kommer avgifterna för medlemskap i fackförening och a-kassa att femdubblas. Följden kan bli att många löntagare kommer att lämna sin fackförening på grund av ekonomiska skäl. En sådan utveckling kommer att försvaga fackföreningarna och många löntagare. riskerar vi att maktbalansen på arbetsmarknaden förskjuts till arbetsgivarnas fördel, och att den svenska modellen med relativt jämnstarka parter undermineras. Vi tror heller inte att skattereduktion för hushållsnära tjänster leder till fler jobb eller påtagligt skulle minska skatteundandragandet. Däremot vore det ett rejält bakslag i strävandet att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen föreslår också sänkt förmögenhetsskatt i syfte att även den åtgärden skulle skapa fler jobb. Det finns en föreställning om att bara man tar bort förmögenhetsskatten så kommer det att finnas tillgång till mycket mer riskvilligt kapital. Vi tror att det sambandet är starkt överdrivet. För att öka rättvisan i skattesystemet föreslår en höjd skatt vid högre inkomster, vill vi begränsa möjligheterna att göra avdrag vid pensionssparande till att avse ett halvt prisbasbelopp oavsett inkomst. Vi föreslår också att skattelättnaden för utländska nyckelpersoner som infördes , tas bort helt. Utvärdering har visat att åtgärden har försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. Dessutom innebär det en avvikelse från likformighet i beskattningen. För att öka rörligheten på arbetsmarknaden föreslår vi att möjligheterna att göra avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning utvidgas. anser att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Boendeskatterna får dock inte ge upphov till orimliga effekter. menar att människor inte ska tvingas från sina hem bara för att de bor i ett område där välbeställda köper hus. Inte heller ska man behöva låna pengar för att betala sina boendeskatter. har föreslagit att en översyn av regelverket för uttag av fastighetsskatt görs . I avvaktan på en sådan föreslår vi att under beskattningsår 2007 () beräknas uttaget av fastighetsskatt utifrån de taxeringsvärden som gällde vid . Från och med beskattningsår 2008 () beräknas fastighetsskatten utifrån taxeringsvärden. Vi menar att i avvaktan på en översyn ska den i vårbudgeten 2006 reviderade begränsningsregeln samt dämpningsregeln gälla. Beträffande bostadsrättsföreningar föreslår vi från och med inkomstår 2008 ett borttagande av schablonintäkten samt att beskattning av bostadsrättsföreningar även ska ingå i fastighetsskatteöversynen. ställer sig bakom att uttag av fastighetsskatt på flerbostadshus sänks från 0,5procent till 0,4procent. menar att det finns ett utrymme att höja bolagsskatten. kommer inte i och med detta att påtagligt försämra sin konkurrenskraft. Vårt förslag kombineras med en rad åtgärder inom andra områden för att underlätta för framför allt mindre företag. Det gäller till exempel borttagande av sjuklöneperioden för företag med upp till 10 anställda, borttagande av medfinansieringen och åtgärder för att stimulera forskningsinsatser i mindre företag. Vi tycker också att det är viktigt att stärka och underlätta kreditgarantiföreningarnas arbete, vilket är ett starkt stöd för många företag. vill öka insatserna mot skattefusk och skatteundandragande. Staten går miste om i uteblivna skatteinkomster. Till stora delar handlar det om svartjobb och andra typer av skatteundandragande. Detta är allvarligt av flera orsaker. Skattefusk bidrar till att undergräva samhällsmoralen och samhällets funktionssätt. Hela beskattningssystemet bygger på att medborgare och företag ställer sig bakom att välfärden ska finansieras på det sätt som beslutats i demokratisk ordning. Offentliga personers agerande, menar många, har stor betydelse för efterlevnaden av denna ordning. Skatteundandragande medför att välfärdssystem kan komma att undergrävas eftersom pengar som rättmätigt skulle användas för till exempel höjda bostadstillägg eller för vårdinsatser inte finns tillgängliga. Även konkurrensen blir snedvriden och riskerar att slå ut seriösa och effektiva företag som till exempel svartarbete innebär en tillvaro i otrygghet och utan rättigheter. 9.5Tabell över förslag avseende skatter och andra inkomster (Miljoner kronor ) Slopad skattereduktion för avgifter fack/a-kassa Höjt icke-avdragsgillt belopp för resor Höjt icke-avdragsgillt belopp för övriga utgifter Inkomstskatt, förändrat grundavdrag för högre inkomster Inkomstskatt, ändrade skiktgränser Slopad tidsgräns för dubbel bosättning Slopat pensionsavdrag över 1/2 prisbasbelopp Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler Stöd för konvertering från direktverkande el Stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler Stöd för installation av energieffektiva fönster Fastighetsskatt, småhus begränsning markvärde Fastighetsskatt, småhus frysning nivå Fastighetsskatt, hyreshus frysning nivå Förmögenhetsskatt, sänkning 1,5 till 0,exkl. små+borätt Förmögenhetsskatt, dämpat taxeringsvärde 2006, därefter frysning på 2006-nivå Fastighetsskatt fryst taxeringsvärde nivå för småhus Fastighetsskatt fryst taxeringsvärde nivå för flerfamiljshus Skatt på bekämpningsmedel o handelsgödsel Höjd effektskatt på kärnkraft Höjd fastighetsskatt på vattenkraft Höjd skatt på avfallsförbränning Sänkt fordonsskatt vid etanolkonvertering Sänkt fordonsskatt på diesel Sänkt moms på skidliftar FÖRSLAG I ANDRA PROPOSITIONER Skattereduktion på hushållsnära tjänster Reformering 3:12-regeln, återinförd 50/50regel Sänkt energiskatt på el i norra 3.1 Förslag i budgetpropositionen, Sociala avgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer Slopad särskild löneskatt på vissa inkomster för äldre Slopad särskild löneskatt på vissa inkomster för egenföretag Slopad sjuklöneperiod för mindre företag Arbetsgivaravgifter, effekt av jobbsatsning 3.2 Förslag i andra propositionen, Sociala avgifter Halverade ag-avgifter för 1924-åringar Halverade egenavgifter för 1924-åringar Slopade ag-avgifter för vissa tjänsteföretag Slopade arbetsgivaravgifter för nystartsjobb Skatteavdrag för forskning i mindre företag Borttagande av tull på etanol Utförsäljning av statliga företag *Periodiseringseffekt av v-förslag om höjd bolagsskatt. I ett modernt välfärdsamhälle som är den offentliga sektorn, eller som man kan kalla den, välfärdssektorn, en avgörande förutsättning för många människors dagliga liv och ekonomi. Den kommunala sektorn, dvs. verksamheterna i primärkommunerna, landstingen och regionerna, står för huvuddelen av välfärdsproduktionen i . Eftersom arbetet med vård, omsorg, utbildning och kultur i huvudsak sker genom möten mellan människor är sektorn också arbetskraftsintensiv. Den offentliga sektorn står för en effektiv och rationell lösning av samhälleliga behov. Här produceras välfärdstjänster som ger invånarna en god livskvalitet. Via de skattefinansierade gemensamma verksamheterna omfördelas makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, mellan högavlönade och lågavlönade och mellan generationerna. På grund av den maktordning som råder i samhället är den offentliga sektorn särskilt viktig för kvinnors vardag och liv. I kronor är kommunalskatten den mest omfördelande skatten mellan könen. Kvinnor betalar i genomsnitt 51000kr i kommunalskatt, medan män betalar 73000kr. Kvinnor betalar i genomsnitt 2000kr i statlig skatt och män 10000kr. Den offentliga sektorn utgör också en viktig ekonomisk aktör för den privata företagssektorn. Genom sina köp av varor och tjänster om , företrädesvis hos mindre och medelstora företag, är den offentliga sektorn en viktig motor i samhällsekonomin. De privata företagen är i sin tur beroende av den infrastruktur och service som samhället tillhandahåller, till exempel utbildning, sjukvård och trafiksystem. Den offentliga sektorns innehåll, kvalitet och utveckling är med andra ord en fundamental faktor för ett modernt välfärdssamhälle. ser stora långsiktiga behov inom välfärden. Vårt ekonomiska mål om full sysselsättning är därför i vår politik överordnat inflationsmålet, och vi förkastar den normpolitik som urholkar offentlig sektor. Full sysselsättning är det avgörande för att kunna tillgodose de framtida välfärdsbehoven. Efterfrågan på välfärdstjänster bestäms av flera faktorer, bland annat den demografiska utvecklingen och på vilket sätt välfärdsproduktionen är organiserad: I en marknadsbaserad organisation styrs efterfrågan på välfärdstjänsterna via priset på tjänsten. I en offentligt finansierad och demokratiskt organiserad välfärd är det människornas behov som styr efterfrågan. Det är denna modell som förespråkar. Genom den demografiska utvecklingen i kommer efterfrågan på välfärdstjänster, som till exempel äldreomsorg, att öka. Olika utredningar visar dessutom att en allmänt större efterfrågan är att vänta. Detta ställer krav på planering och god framförhållning från den kommunala organisationen, men framför allt på tillräckliga ekonomiska resurser. anser att det därmed blir nödvändigt med en omfördelning från den privata till den offentliga konsumtionen för att kunna tillgodose efterfrågan och behoven. En bidragande faktor till att en sådan omfördelning blir nödvändig är att tjänster generellt sett blir dyrare än industriprodukter. Inom till exempel industrin kan produktivitetsförbättringar sänka priset på varor, men den typ av tjänster som utförs inom den offentliga sektorn kan inte rationaliseras på samma sätt. En undersköterska kan till exempel inte mata en äldre person dubbelt så snabbt. De ökade resurser som skapas genom produktivitetsökningar inom industrisektorn och vissa tjänstesektorer måste därför överföras till den offentliga sektorn. De stora nedskärningar som genomfördes som en del av budgetsaneringen fick långtgående effekter på den kommunala verksamheten och alla dem som är i behov av den. Situationen med en alltmer pressad situation för personalen, som ställdes inför krav på att prestera samma service till lägre kostnad, ledde till höga sjukskrivningstal. Därutöver ökade privatiseringar och utförsäljning av verksamhet i många kommuner och landsting, vilket har lett till minskad demokratisk insyn och att den helhet som är nödvändig för att till exempel vård och omsorg ska fungera har slagits sönder. har kommunsektorns finansiella ställning väsentligt förbättrats, dels som en effekt av tidigare genomförda besparingar, dels genom ökat skatteunderlag och att de ekonomiska tillskotten via statsbudgeten har ökat väsentligt bland annat genom medverkan i budgetarbetet. 10.3Reell försämring i den borgerliga regeringens förslag Den nytillträdda borgerliga regeringen fullföljer nu i sitt budgetförslag i huvudsak de satsningar som s-v-mp-konstellationen har aviserat och/eller beslutat vårproposition för perioden 20072008. Men för förespår regeringen oförändrad nivå på anslaget Kommunalekonomisk utjämning, vilket i realiteten och jämfört med beräkningarna i vårpropositionen 2006 är en sänkning av tillskotten till kommunsektorn. Regeringens förslag till nedskärningar i sjuk- och föräldraförsäkringen, försämringen av arbetslöshetsförsäkringen och minskningen av arbetsmarknadsåtgärderna innebär såväl skattebortfall som ökade kostnader för försörjningsstöd för kommunsektorn, vilket inte kompenseras. Regeringen skriver att dess ambition är att den offentliga sektorn ska minska som andel av BNP. har rakt motsatt uppfattning vi vill att välfärdstjänsterna genom den offentliga sektorn, som är så viktiga för medborgarna, ska öka. Med regeringens förslag hotas kommunernas ekonomi, vilket kommer att leda till förnyade krav på besparingar inom välfärdssektorn vilket i sin tur främst kommer att drabba lågavlönade och då framför allt kvinnor. Kommunsektorn behöver långsiktiga planeringsförutsättningar, och vill där se en förstärkning, inte hotande nedskärningar. höjer även det generella statsbidraget till kommunerna, med 1miljard 2008 och 1,5miljarder . 10.4Öka välfärden med fler jobb i kommunsektorn I denna motion presenteras satsning på fler jobb. Den största delen riktas till kommunsektorn. Syftet är att tillgodose uppdämda eftersatta behov och att höja kvalitén i verksamheterna. Förstärkningen behöver gå utöver det nödvändigaste. Vi siktar på en utveckling där lärartätheten i skolorna är högre, där det finns tid för förebyggande arbete och inte bara vård i efterhand och där alla kan känna en trygghet i att man som äldre kommer att få all hjälp man behöver. Ett modernt välfärdssamhälle behöver också fler arbetstimmar i biblioteken, på fritidsgårdarna, i föreningslivet, i folkbildningen, i kulturverksamheterna och i public service-företagen. Kommunsektorn är en stor arbetsgivare. De anställda i kommuner och landsting/regioner utgör drygt 29procent av den totala arbetsmarknaden. vill, som nämnts, att den andelen ska öka. Det ställer stora krav på en god arbetsmiljö och rimliga arbets- och lönevillkor. För att välfärdssektorn ska bevara det goda förtroende från medborgarna som flera mätningar visar måste kvaliteten ständigt utvecklas. Det sker främst genom att antalet anställda motsvarar det faktiska behovet, men det kräver också att brukarna av välfärdstjänsterna ges ett inflytande över verksamheten. Mycket viktigt är också kontinuitet i arbetet, vilket kräver stabila heltids- och tillsvidareanställningar. Goda anställningsvillkor för personalen är en av de viktigaste kvalitetsfrågorna för samhällsservicen. Olika former av brukarinflytande måste prövas, där anställda och brukare gemensamt formulerar mål och innehåll i verksamheten. Att mäta kvalité och effektivitet i välfärdsektorn kan dock inte ske via metoder hämtade från det privata näringslivet som har vinstmaximering i fokus. Mer forskning och metodutveckling krävs för att värdera och utveckla välfärdsarbetets unika karaktär. Välfärdsarbetet i den kommunala sektorn är kvinnodominerat. Dessvärre är det också i huvudsak en låglönesektor. En uppvärdering av detta viktiga arbete måste göras. Det kan ske dels genom utveckling och demokratisering av arbetsorganisationen, så att erfarenhet och kompetens bättre tillvaratas, dels genom att lönerna höjs. Genom förslag i denna motion anvisar vi ekonomiska medel för att uppnå en höjning av kvinnors löner, men framför allt är det en strukturförändring som måste till för att kvinnors ställning på arbetsmarknaden ska stärkas. Den skulle också leda till ökad efterfrågan på kvinnors arbetskraft och därmed möjliggöra en ökning av kvinnors löner även inom den privata sektorn. Sammantaget gör stora satsningar på att föra över medel via statsbudgeten till utrymme för offensiva satsningar i kommunsektorn, utöver det som skapas av förbättrade egna finanser inom denna sektor och utöver transfereringar med grund i finansieringsprincipen: Generell höjning av anslaget till kommunalekonomisk utjämning i samband med jobbsatsning Viktat statsbidrag för att höja kvinnors löner föreslår att följande ramar fastställs för de olika utgiftsområdena (förslag 2007, beräknat 2008 och 2009): Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjn., byggande, konsumentpol. Allmän miljö- och naturvård