ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So203 · 2006-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare intensifiera arbete inom EU för striktare och högre åldersgränser för alkoholinköp och konsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ska arbeta för höjningar av minimiskatten på alkohol inom EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU ska arbeta för minskade införselkvoter.1 1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SkU. har länge fört en restriktiv alkoholpolitik i syfte att minska det mänskliga lidande som följer i alkoholens spår. Tack vare denna politik med en hög alkoholskatt i kombination med alkoholmonopol och stränga åldersgränser som främsta instrument har haft en, jämfört med övriga , låg konsumtion och också mindre alkoholrelaterade sociala och medicinska problem än många andra länder. Men har möjligheterna att föra en folkhälsobefrämjande alkoholpolitik försvagats och konsumtionen har på bara ökat oroväckande mycket. Därmed närmar vi oss i rask takt den europeiska nivån. Konsekvenserna därav känner vi i form av ökad alkoholism, ökat rattfylleri, mer kvinnomisshandel osv. Ja, listan kan göras lång. Utvecklingen går utan tvekan i fel riktning, och länder inom EU sänker sina alkoholskatter för att inte tappa försäljningsandelar och skatteintäkter till grannländerna. Exempelvis sänkte sin alkoholskatt för att hade sänkt sin. Ännu har inte fattat något beslut om sänkt alkoholskatt. Även om försäljningen på Systembolaget har ökat är det fortfarande så att svenskarnas spritinköp sker genom andra kanaler. Trots att flera bra beslut har fattats om t.ex. strängare straff vid vidareförsäljning och förbud att förvara alkohol i lokaler där alkohol ej får säljas krävs fler åtgärder både . Langningen till ungdomar är ett mycket allvarligt problem. Minskad alkoholkonsumtion är ett måste med hänsyn till folkhälsa, risk för ökat våld i samhället och problematiken med alltfler onyktra förare på våra vägar. Därför måste vi tillsammans med övriga länder i intensifiera arbetet med att verka för höjning av de europeiska minimiskatterna på alkohol samt strängare åldersgränser och att minska de helt absurda införselkvoterna.
mot · GU02So205 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får användas endast efter prövning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrättandet av ett dna-register för nyttjande vid brottsbekämpning endast kan ske efter en bred folklig debatt och beslut i . Den grövre brottsligheten ökar i . har tekniska framsteg gjort det möjligt att mer effektivt jaga brottslingar via dna-teknik. I finns ingen biobank uppbyggd utifrån möjligheten att jaga brottslingar. Det har inneburit att polis vid ett antal tillfällen nyttjat den biobank som finns uppbyggd utifrån ett forskningssyfte inom vården, det s.k. . skapades 1975 och har uppgifter från alla födda från . Vid införandet upprättades avtal mellan förälder och vårdgivare om att uppgifter via dna fick lagras. Det är alltså ett avtal som klargör registrets syfte i form av forskning och kunskapsutveckling. Vid skapandet av registret betonades integriteten och de mycket hårda sekretessbestämmelser som kringgärdar registret. Att använda registret är alltså omgärdat av normer, såväl juridiskt som moraliskt, som är grundläggande för hela vårt rättssamhälle. Vid eventuellt användande av registret framhålls att domstol kan besluta om att uppgifter kan kontrolleras. Frågan om användandet av vid brottsbekämpning är en principiellt viktig fråga. Mot bakgrund av det ursprungliga syftet är en, mer fri, användning av registret mindre lämplig. Vid extrema sammanhang, då motiv för registrets användande finns, bör frågan underställas för ställningstagande. Detta bör ges regeringen till känna. En förenklad användning av biobanken kan endast tillåtas när inrättande av ett dna-register, efter en bred folklig debatt, beslutats av . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02So206 · 2006-10-18 00:00:00 — Organisationsstöd till verksamhet kopplad till personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till verksamhet som inriktar sina aktiviteter till stöd för personer med funktionshinder. Vikten av att kunna känna sig delaktig i samhället är vi alla överens om. Regeringen har tydligt talat om att den vill bryta utanförskapet, och när det kommer till handikappade personer ser vi att det är värt att göra en extra ansträngning. Organisationer med över 500 medlemmar kan få organisationsstöd, men mindre organisationer som ibland har en mycket speciell verksamhet till stöd för personer med funktionshinder har svårare att få organisationsstöd. Ett klart exempel är och (SoS) som erbjuder personer med olika funktionsnedsättningar service och stöd genom en egen hund, ett för denna grupp av människor förhållandevis nytt hjälpmedel. Genom kvalificerat arbete med utbildning av hund och hundförare har människor med relativt grava funktionshinder kunnat få hjälp, stöd och därigenom en ökad livskvalitet. Detta stöd öppnar vägar för många människor att delta i samhällslivet. För många har det inneburit att de kan delta i olika aktiviteter på egen hand med stöd av sin servicehund. Vid en inventering av vilka funktionshinder berörda förare har, så rör det sig om över 50 olika handikapp (orsakade av sjukdomar, skador m.m.) och även olika former av rörelsehinder (de flesta i rullstol), hörselskadade/döva samt diabetessjuka och epileptiker. SoS-konceptet innebär att man som förare själv gör jobbet med hjälp av en instruktör, och konceptet är unikt i . Förutom ett det är effektivt och billigt har det en stor rehabiliterande effekt hos förarna, som blir självständiga, får mer självförtroende och därmed bättre livskvalitet. Det är viktigt att legitimera organisationer som SoS i . Av den anledningen föreslår vi att regeringen bör se över möjligheterna till att organisationer med färre än 500 medlemmar som har en verksamhet till stöd för personer med funktionshinder ska kunna få ett ekonomiskt stöd i form av organisationsstöd i syfte att fortsättningsvis kunna bedriva en verksamhet som på både kort och lång sikt är till nytta för människor med svåra funktionsnedsättningar.
mot · GU02So207 · 2006-10-23 00:00:00 — Ensamstående kvinnors rätt till insemination tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätten till insemination för ensamstående kvinnor. Enligt nu gällande lagstiftning får insemination endast utföras på kvinnor som är gifta eller är sambo. Om du däremot är ensamstående har du inte rätt till insemination. Du är då hänvisad till att utföra en insemination på egen hand i hemmet. Jag anser att detta är djupt orättvist mot de kvinnor som väljer att leva ensamma. De bör ha samma rättigheter som de som är gifta eller sambo. Enligt adoptionslagen har ensamstående kvinnor möjlighet att adoptera om de kan visa att de kan ta ansvar för ett barn på egen hand. Detta bör jämställas med en insemination.
mot · GU02So208 · 2006-10-23 00:00:00 — Barn i slutna samfund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt i slutna samfund. är ett land med många olika kyrkor och samfund. Religionsfrihet är en självklarhet. Alla föräldrar har rätt att fostra sina barn i enlighet med sin tro och övertygelse. Men dessa barn ska också ha samma rättigheter som andra barn i ett demokratiskt samhälle som bygger på alla människors lika värde. Därför är det viktigt att de personalgrupper som möter dessa barn har kunskaper om slutna samfund och hur de fungerar. Det gäller t.ex. personal inom skola och barnomsorg, inom socialtjänst och sjukvård. Det kan ofta vara svårt för en utomstående att upptäcka om ett barn som växer upp i ett slutet samfund far illa. Bristen på kunskap kan göra att man inte ser problemen och behoven hos dessa barn. Etablering av enskilda förskolor och friskolor förstärker problemet. Råd och anvisningar bör utarbetas till berörda personalgrupper om hur de ska agera när de kommer i kontakt med problem som rör barn i slutna samfund. Kursplaner bör ta upp dessa frågor. Religionsfriheten ska respekteras men det får inte ske till priset av att barn far illa.
mot · GU02So209 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stamcellsforskningen i . har med stöd av sitt veto hindrat stöd till stamcellsforskning i . kristdemokratiska forskningsminister har krävt att EU ska följa efter, men det blev en kompromiss vid ett dramatiskt , en kompromiss som innebär att forskningsstoppet kunde undanröjas men att stora delar av den svenska stamcellsforskningen blir utan EU-medel. Stamcellsforskningen är mycket viktig. Den ger hopp om att det går att finna botemedel mot vad vi betraktar som obotliga sjukdomar. Forskare menar nu att såväl Alzheimers, diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar skulle kunna lösas genom stamcellsforskningen. Detta hopp om att alla de miljontals drabbade ska kunna få bot och lindring vill motståndarna okänsligt släcka hos alla dessa patienter och deras anhöriga. Stamcellsforskningen är en samvetsfråga, möjligheten att lösa stora medicinska gåtor får inte avvisas. Jag har respekt för att den möter frågor och leder till eftertänksamhet. Jag menar att vi noga måste följa utvecklingen på detta område. Och det är viktigt att de strikta regler som råder kring stamcellsforskningen inte luckras upp. Det är angeläget att regeringen entydigt uttalar att den aktivt stöder stamcellsforskningen i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02So210 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över och utvidga förskrivningsrätten för sjuksköterskor och barnmorskor i syfte att förbättra vårdkedjan och underlätta för medborgarna. har det gått distriktssköterskor och barnmorskor fick förskrivningsrätt inom vissa områden. uppföljning av distriktssköterskornas förskrivningsrätt visade att förskrivningsrätten hade bidragit till en enklare och effektivare handläggning, till exempel genom att distriktssköterskan fått en bättre överblick för uppkomna läkemedelsproblem. Andra positiva effekter var att andra behandlingsmetoder än läkemedel valts i ökad omfattning eller att man avvaktat läkemedelsbehandling. Framför allt hade den också medfört ett mervärde för patienten i form av bättre omvårdnad. Ett exempel som är viktigt att se över ur patientperspektiv är klimakterierådgivning. Barnmorskor har kompetens att bistå kvinnor med rådgivning men de har inte rätt att skriva ut lågdosöstrogen för lokalbehandling, typ Vagifen. Däremot vid kraftigare besvär där peroral östrogen behandling övervägs är det en fråga som läkare bör avgöra. Om barnmorskor fick förskrivningsrätt för lågdosöstrogen kunde det avlasta för gynekologerna (läkare) vilket kan öka tillgängligheten och effektiviteten inom vården. Barnmorskor skulle också kunna få förskrivningsrätt vad det gäller abortpiller för att underlätta för kvinnor som vill genomgå en tidig (före 63:e graviditetsdagen) medicinsk abort istället för en kirurgisk skrapning. Förskrivningsrätten är inte heller konsekvent. som används vid amning kan förskrivas av sjuksköterskor med inte av barnmorskor. Därför behövs en översyn av förskrivningsrätten så att förskrivningsrätt finns hos de personalgrupper som har kompetens och som möter aktuell patientgrupp.
mot · GU02So211 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunala alkoholinspektörers möjlighet att kontrollera legitimation. Upprepade kontroller genomförda av UNF visar att handeln inte klarar av att följa gällande regler när det gäller ålderskontroll i butiker och på restauranger. Detta är oroande och borde föranleda åtgärder från regeringen. Kommunerna och polismyndigheten ansvarar för den omedelbara tillsynen av alkoholservering och detaljhandel med öl (folköl), bland annat kontroll av att försäljning inte sker till minderåriga. Dock är det bara polisen som har rätt att kräva legitimation om en köpare ser misstänkt ung ut, vilket starkt försvårar för kommunens alkoholinspektörer att bedriva ett bra tillsynsarbete om de inte har polisen med sig. Därför borde även kommunala alkoholinspektörer få rätt att kontrollera legitimation. Möjligheten att ge kommunala alkoholinspektörer denna befogenhet anser jag skall utredas .
mot · GU02So212 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av socialtjänstlagen om vistelsekommunens ansvar för hemtjänst. flyttar många till sina sommarstugor för . I vissa kommuner, t.ex. i och läns kustkommuner, fyr- eller femdubblas befolkningen under några sommarmånader. De som kan, t.ex. pensionärer, tillbringar inte sällan på landet. Det gör att belastningen på omsorgsinsatser i form av t.ex. hemtjänst ökar dramatiskt. När det gäller så är det enligt socialtjänstlagen den s.k. vistelsekommunen som har det yttersta ansvaret för att den enskilde får det stöd och den hjälp som han eller hon behöver. En person i behov av t.ex. hemtjänst har således rätt att få sitt behov tillgodosett vid en tillfällig vistelse i en annan kommun än hemkommunen. Enligt dagens lagstiftning belastar dessa insatser praktiskt och ekonomiskt vistelsekommunen med ökade kostnader som följd. Det är en orimlig belastning på åtskilliga små kommuners socialbudgetar, och därför bör ett rättvisare system arbetas fram. Om resurserna följer den som är i behov av omsorg blir det möjligt även för sommargäster att kunna flytta ut till sina sommarstugor utan att behöva känna att de ekonomiskt belastar kommunen där de tillfälligt vistas.
mot · GU02So214 · 2006-10-17 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i alkohollagens bestämmelser så att det blir möjligt att kräva obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod och kameraövervakning vid entréer samt utbildning av dörrvakter och krogägare. gick en grupp studenter ut för att ta reda på om människor behandlas lika i kroglivet, oavsett synbar etnisk tillhörighet. Så var inte fallet. Nio gånger av 13 avvisades mörkhyade sällskap med hänvisning till att de saknade medlemskort eller att klubben var abonnerad. besöktes klubben av ljushyade sällskap. De fick i samtliga fall komma in utan medlemskort eller gästlista. Dörren öppnades med ett leende. Etnisk diskriminering i kroglivet är vanlig, men ofta svår att bevisa. Men hade studenterna med sig kamera och mikrofon. Efteråt anmäldes krogarna till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). En del krögare som anmälts har gått med på förlikning. Regeringen ska se över alkohollagens bestämmelser om villkor i syfte att detta instrument i högre grad ska kunna användas i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Direktiv har tagits fram för att utreda frågan. Problemen är flera. Det tog exempelvis DO trots den överväldigande bevisningen många månader innan myndigheten bestämde sig för att stämma krogarna. Det finns säkert möjlighet att effektivisera handläggningen på DO och även att ytterligare öka anslagen för information. Det är viktigt att människor känner till lagen och anmäler varje gång de upplever sig diskriminerade, och att DO kraftfullt driver fallen rättsligt. Straffet är inte heller tillräckligt hårt och det förebyggande arbetet otillräckligt. Kännbara skadestånd kan tvinga krogägarna att inse att diskriminering inte lönar sig. Att dra in utskänkningstillstånd för krogar som diskriminerar, införa obligatorisk skyltning om medlemskap eller klädkod, kameraövervaka entréer och utbilda dörrvakter och krogägare är sätt väl värda att prova.
mot · GU02So217 · 2006-10-20 00:00:00 — Barnmorskors rätt att utföra medicinska aborter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över abortlagstiftningen för att pröva möjligheten att ge barnmorskor behörighet att utföra medicinska aborter. Vi har en situation där många kvinnor utsätts för en orimligt lång väntan för att få aborter utförda vid oönskad graviditet. Situationen har bland annat medfört att kvinnor måste utsättas för en kirurgisk abort i stället för en medicinsk, enbart på grund av för lång väntetid till ett läkarbesök. Detta trots att själva behandlingen vid en medicinsk abort är relativt enkel. Dagens abortlagstiftning ger endast läkare behörighet att utföra en abort, vilket till största delen beror på att aborter endast kunde genomföras genom kirurgiska ingrepp vid tiden för lagens tillkomst. Det bör därför utredas huruvida abortlagstiftningen, i likhet med vad vårdförbundet driver, ska ge barnmorskor befogenheter att utföra medicinska aborter. Genom en eventuell lagändring skulle barnmorskornas kompetens kunna tillvaratas för att minimera väntetiderna för abort. På så sätt skulle lidandet för kvinnor minskas samt fler kvinnor förskonas från de risker som alltid föreligger vid ett kirurgiskt ingrepp. bör därför ge regeringen i uppdrag att se över abortlagstiftningen för att eventuellt ge barnmorskor behörighet att utföra medicinska aborter.
mot · GU02So218 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stöd till utbildningen av service- och signalhundar. Hundar kan tränas att hjälpa människor med olika funktionshinder så att de kan leva ett självständigt liv. Som exempel kan nämnas servicehunden som kan tränas att hjälpa sin rörelsehindrade husse eller matte att plocka upp saker från golvet, öppna och stänga dörrar, trycka på knappar till dörröppnare och belysning, hjälpa till att ta av kläder, kasta skräp i papperskorgen, betala i kassan i affären eller att spola på toaletten. Särskilt viktigt är att många av servicehundarna kan larma om något händer ägaren, t.ex. vid fall ur rullstol. Ett annat exempel är signalhunden som kan tränas att höra och markera ljud för sin ägare på olika sätt. Det kan vara att en baby gråter, att någon ropar ägarens namn eller att vattnet kokar över på spisen. Den alarmerande hunden tränas att uppmärksamma sjunkande blodsocker hos sin ägare eller annalkande epilepsianfall och därmed minska skaderiskerna. Att utbilda en hund kostar ca vilket är en låg kostnad med tanke på de insatser hundarna kan göra för sin funktionshindrade ägare. utbildas hundarna av som är en icke vinstdrivande ideell förening som till en början finansierades av Allmänna arvsfonden och . Med tanke på den nytta dessa hundar gör bör staten bidra till deras utbildning så att ingen som är i behov av en hund behöver avstå från denna hjälp för att klara sin vardag.
mot · GU02So220 · 2006-10-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till lagändringar som gör det möjligt att tillåta gårdsförsäljning av lokalt framställt vin. På södra framställs vin av druvor som är odlade i trakten av . Verksamheten bedrivs ännu i liten skala, men det finns ingenting som tyder på att denna verksamhet inte kan utvecklas och öka i omfattning. Turister och gotlänningar skulle i och med detta kunna få möjligheten att besöka en vingård på , följa odlingen av druvor, se hur framställning av vin går till och dessutom både smaka och köpa vinet på den gotländska vingården. Många vinbönder i har försäljning av sina produkter i anslutning till sin vingård. har vinodling startats även i med inriktning på att framställa vin. Denna verksamhet lär öka , eftersom det nu kommer fram nya, härdigare sorter av vinstockar. Det tar nog innan blir ett vinland att räkna med. Vi har breddgraderna mot oss, men vin av god kvalitet kommer säkerligen att kunna framställas även i . Om denna odling och produktion blir lyckosam kan det ge vårt jordbruk ytterligare odlingsalternativ samt öka sysselsättningen på landsbygden. En viktig del av denna produktion är marknadsföring och självfallet saluföring av produkterna. Livskraften i denna nya näring ökar naturligtvis påtagligt om det är möjligt att visa hur framställningen av vinet går till och om det finns lokalt odlat vin till försäljning. Det är därför angeläget att ett regelverk utarbetas så att gårdsförsäljning av lokalt framställt vin blir tillåten i . För södra skulle möjlighet till gårdsförsäljning av vin i ge besöksnäringen ytterligare en attraktion.
mot · GU02So221 · 2006-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kompetenskrav på och kvalitetssäkring av ambulanspersonal i utryckningstjänst. Strukturförändringar inom svensk sjukvård innebär bland annat ökade vårdtider för ambulanssjukvården. Detta ställer högre krav på kompetens. Ambulanssjukvården kan liknas vid rullande akutvårdsenheter där kvaliteten på det första omhändertagandet och en tidig sjukvårdsinsats kommer att vara avgörande för patientens fortsatta vård och rehabilitering. Att arbeta inom ambulanssjukvården innebär kvalificerade medicinska bedömningar och behandlingar under transport. Dagens ambulanssjukvårdare har en unik kompetens med kunskaper i prehospital sjukvård, teknik, logistik och ledning samt utryckningskörning. Dessa kunskaper tas för givna även om de är förvärvade genom många års erfarenhet. krävs att det finns en legitimerad sjuksköterska i de ambulanser som ska utföra medicinsk behandling. är det inte lika självklart med den rekryteringsbas man begränsar sig till i ett beslut att bemanna ambulanserna med enbart sjuksköterskor. Den tekniska utvecklingen kommer att kräva ökade och fördjupade kunskaper och det är därför ett naturligt utvecklingsområde för yrkesgruppen ambulansförare. Utvecklingsområden är till exempel ledning och samband på skadeplatsen, logistik och kommunikation. Själva utryckningsföraruppdraget är en kvalificerad uppgift som saknar regelverk och gemensamma nationella riktlinjer. Det finns inga nationella myndighetskrav på att framföra ett utryckningsfordon i . I praktiken kan man framföra en ambulans och bryta mot alla trafikregler med ett B-körkort. förekommer olyckor med utryckningsfordon inblandade. Ribban måste höjas vad gäller utbildning för utryckningsförare. Det är angeläget att ambulansverksamheten kvalitetssäkras. Yrkeskategorin ambulanssjukvårdare med en tydlig teknisk profil är ett viktigt och nödvändigt komplement till sjuksköterskan i det framtida ambulansteamet. Frågan om vilka kompetenskrav som skall ligga till grund för bemanning av akutambulanser bör ses över. Det bör övervägas en kvalitetssäkring av utryckningsföraruppdraget genom att utveckla en utbildningsmodell och ett gemensamt utryckningsförarcertifikat.
mot · GU02So222 · 2006-10-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av föräldrautbildning. Att vara förälder innebär många stunder av glädje och lycka men naturligtvis också bekymmer och oro, och det finns flera svåra frågor man som förälder ställs inför. Men oron för att göra fel och inte räcka till skulle kunna kompenseras med en föräldrautbildning. Att utbildas i något som är så svårt som att uppfostra barn borde egentligen vara självklart. Oroliga föräldrar och utåtagerande barn kan leda till stora kostnader. Den kostnad en föräldrautbildning innebär för samhället skulle innebära en besparing sett ur ett längre perspektiv. Tryggare barn och föräldrar innebär minskade kostnader för kommuner och landsting. De föräldrar som har resurser och möjligheter kan på eget initiativ skaffa sig kunskaper. Men för att kunna nå alla föräldrar måste föräldrautbildningen obligatoriskt erbjudas alla föräldrar. För att nå ett sådant mål kan till exempel föräldrapenning vara ett verktyg. Det finns säkert fler möjligheter att ta till för att nå alla föräldrar. Regeringen bör ta initiativ för att uppmuntra kommuner eller landsting att genomföra föräldrautbildning.