ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub378 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att livskunskap genomsyrar alla områden inom skolan. Enligt artikel 12 i har alla barn och unga rätt till inflytande i frågor som rör dem. Att vara delaktig och att ha inflytande har stor betydelse för en persons utveckling. Möjlighet att kunna påverka ger en större självkänsla och en känsla av att man som människa är värd något, att man har en åsikt att tillföra och att det går att förändra. Att vara delaktig ger också en känsla av att vara behövd och att vara respekterad. Detta är inte minst viktigt i barn- och ungdomsåren. När unga är aktiva och därmed delaktiga utvecklas de som människor. Målen för jämställdhetspolitiken är ett redskap för att styra de insatser som sedan görs för att nå målen. Då målen saknar ett barnperspektiv riskerar vi att mista den dynamiska effekten med att även göra medvetna, långsiktiga och hållbara insatser för att stärka jämställdheten bland barn och unga. Vi anser att jämställdhetsperspektivet måste få ett tydligare genomslag i lärarutbildning och undervisningsmaterial. Men vi vill även understryka behovet av att jämställdhetspolitisk får ett större genomslag inom studievägledningen. Barn och unga måste få känna sig delaktiga i samhället och kunna ta aktiv del i det politiska livet för att demokratin ska fortleva. Genom att delta i demokratiska arbetsformer lär sig barn och unga att inhämta fakta och lyssna på andras argument. Delaktigheten ger dem på så sätt en viktig livskompetens. Därför är det viktigt att inkludera ett jämställdhetsarbete även för flickor och pojkar i detta delmål, och att regelmässigt samla in synpunkter på inflytandeformer från flickor och pojkar. När man träffar barn och unga poängterar många att livskunskap borde genomsyra skolans vardag. Det förekommer i många skolor men dock inte alla. Det samhälle vi lever i har mycket större krav på våra barn och unga och hur man ska vara och hantera relationer och prestationskraven.
mot · GU02Ub379 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friskolor. Ett av de viktigaste medlen för att nå målet om allas lika värde är att satsa på skolan. Utbildning ger makt. En bra utbildning för alla bidrar till ett lands utveckling och sammanhållning. Det parallella system med fristående skolor som vuxit fram driver utvecklingen i helt motsatt riktning. Det viktigaste skälet för en sammanhållen skola att skoltiden är den enda period när människor naturligt träffas över alla gränser. De intryck som präglar en människa under barn- och ungdomsåren påverkar resten av livet. Olikheterna utgör styrkan. Fristående skolor utgör dess motsats. Här träffas i stället de med gemensamma intressen, som valt samma ämnen och inriktningar, som kommer från samma sociala klass eller från en viss religiös inriktning. Bra undervisning för alla barn, som de får tillsammans, är en modern och rättvis tanke. Hur ser det ut om den uppdelning av barn som sker genom fristående skolor av olika slag får fortsätta? Hur kommer vårt samhälle att se ut? Min alldeles bestämda uppfattning är att barn inte ska delas upp. Det är inte bra för barnen. Det är inte bra för vårt land. Det är inte bra för vårt lands framtid. Till detta grundläggande förhållningssätt lägger vi några mycket praktiska och ekonomiska synpunkter. Vårt land inte ha råd att bygga upp två parallella skolsystem för den grundläggande utbildningen. Varje ny fristående skola får resurser som tas ur befintlig budget. När kommunerna tvingas betala ut pengar till nya grund- och gymnasieskolor i privat regi minskas möjligheterna att förbättra den kommunala skolan. Mindre pengar betyder färre lärare och andra vuxna, sämre lokaler och äldre böcker. Naturligtvis är inte dessa ekonomiska och praktiska argument, även om de betyder mycket, det avgörande för vår syn på fristående skolor eller. Det som är allt överskuggande för vår uppfattning om privatskolor är att kommunernas inflytande vid etablering förstärks väsentligt.
mot · GU02Ub380 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uppvärdera betydelsen av ämnet hem- och konsumentkunskap och att undervisningen påbörjas redan i mellanstadiets lägre årskurser. pågår en intensiv debatt om mat och hälsa, inte minst gäller det barnens mat och hälsa. Debatten präglas av idéer och önskemål om vad man kan göra för att förändra inställningen till mat och till motion. Att man måste börja är många överens om, likaså att många familjemönster vad gäller såväl kost som motion måste förändras för att barnen ska både börja motionera och äta på ett klokare sätt. Konsumtionsmönster, attityder och värderingar grundläggs . Därför har barn och ungdomar blivit en attraktiv målgrupp på marknaden. De kommersiella budskapen söker sig allt längre ned i åldrarna. Därför bör barn och ungdomar redan på ett tidigt stadium lära sig att bli kritiska konsumenter. Här har skolan en viktig roll att spela. Det finns undersökningar som visar att många barn väljer att hoppa över både frukosten och skollunchen. Det sätter naturligtvis spår i hälsan och resulterar ofta i sämre arbetsförutsättningar i skolan. Bland de unga ser vi ett ökat antal som mår psykiskt dåligt. Här finner vi skillnader mellan flickor och pojkar, där psykiska problem är vanligare bland flickor. Hälsa har också med skapandet och vårdandet av hemmet att göra, där frågor om tvätt, hygien och städning men också trivsel och ansvarstagande är viktiga delar. Hem- och konsumentkunskap kan här bidra med grundläggande kunskaper som kan ge en viss säkerhet och trygghet. Att relationer och gemenskap påverkar hälsan är väl att betrakta som en självklarhet. Hem- och konsumentkunskap är ett litet ämne sett till garanterad undervisningstid i timplanen. Men sett till innehåll är det ett stort ämne. Eftersom hem- och konsumentkunskap är ett av de minsta ämnena i skolan riskerar man att eleverna inte får den kunskap som vore önskvärd. För att vi inte ska få ännu större svårigheter med folkhälsan än vad vi har i vårt samhälle , behöver vi uppvärdera hem- och konsumentkunskapens betydelse i skolan. Detta gäller såväl grund- som gymnasieskolan. Hem- och konsumentkunskapen ger eleverna, pojkar och flickor, tillfälle att reflektera över vardags- och privatlivet. Dessutom ger ämnet möjlighet att få kunskap och öva den handlingsberedskap som behövs för förändring. Att stärka, utveckla och bredda hem- och konsumentkunskapen kan således vara ett sätt att främja jämställdheten. Det är fråga om att ge budskapet till alla elever, oavsett kön, att omsorg, hushållning, social gemenskap, mat och hälsa etc. är viktigt att ha kunskap i och om. Det är kunskap som alla behöver oavsett vad de gör i sitt yrkesverksamma liv. Det är dessutom viktigt att ha ett fungerande privatliv för att ha ork att göra ett bra jobb.
mot · GU02Ub381 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av religiösa friskolor. Ett av den svenska skolans huvudsyfte är att lära ungdomar vikten av samverkan och förmågan att leva tillsammans med andra människor. För att nå målet om ett mångkulturellt och integrerat samhälle krävs generella åtgärder och lokala lösningar. Flickor och pojkar som växer upp här ska ha samma rättigheter och möjligheter. Vårt mål är att barnen ska få ta över ett jämställt och jämlikt samhälle där alla känner sig delaktiga och trygga. I skolor där många barn från olika nationaliteter möts ger skolschemat samhörighet. På idrottsdagarna tävlar man klassvis. Serberna hejar på både svenskar och bosnier i den egna klassen och inte på serberna i någon annan klass. Naturligtvis är det inte helt problemfritt att ha så många nationaliteter och trosriktningar i en och samma skola. Diametralt motsatta åsikter bryts mot varandra i diskussionerna. Men dessa människor ska leva i samma samhälle, och när kommer de återigen att få samma möjlighet att diskutera med varandra på det vis de gör i skolan? När Socialdemokraterna byggde den enhetliga skola vi har var ett av målen att skolan skulle fungera som en sammanhållande kraft i samhället. Den skulle motverka främlingskap och minska spänningar mellan människor. Då fanns de största spänningarna mellan olika samhällsklasser. möts olika kulturer i och det uppstår spänningar även dem emellan. I ett fritt samhälle kan man aldrig hindra vuxna människor tillika föräldrar från att tillhöra olika extrema religiösa samfund. Men när barnen växer upp är det av största vikt och ett samhällsansvar att ge barn och ungdomar möjlighet att möta och lära sig förstå och respektera människor av alla tros- och åsiktsriktningar. Barn till religiösa fanatiker, vare sig de är kristna eller muslimer, måste få en chans att lära sig att det finns andra värderingar här i världen. Vilken valfrihet har de barnen om samhället hjälper deras föräldrar att hålla dem isolerade under hela deras uppväxt? Isoleringen i religiösa friskolor drabbar unga flickor särskilt hårt. Den svenska skolan och undervisningen ska genomsyras av jämställdhet, jämlikhet och demokrati. Barn från olika bostadsområden med olika social, kulturell och etnisk bakgrund bör undervisas tillsammans. Det är viktigt att konstatera att har ställt upp krav och restriktioner för hur undervisningen får bedrivas på en konfessionell skola. I en enskild skola med konfessionell inriktning måste undervisningen i religionskunskap, men även utbildningen i övrigt, bedrivas under iakttagande av läroplanens krav på saklighet och allsidighet, öppenhet för skilda uppfattningar, tolerans samt möjligheter till personliga ställningstaganden. Undervisningen får inte i något ämne vara indoktrinerande eller tendentiös. Om det skulle visa sig att detta inte kan garanteras alla elever måste statens finansiering av skolan ifrågasättas.
mot · GU02Ub383 · 2006-10-31 00:00:00 — Barns och ungdomars psykiska ohälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns och ungdomars psykiska ohälsa. Unga människors nyttjande av psykiatrin ökar . Enligt en rapport från hade t.ex. av 1824 åringarna i varit i kontakt med den landstingsdrivna öppenvården och av 1317 åringarna hade varit i kontakt med barn- och ungdomspsykiatrin1. Självmordstalet i åldersgruppen har heller inte minskat i samma takt som i andra grupper. minskade antalet självmord, men har ca 1500 personer tagit livet av sig. Att unga människor i högre utsträckning återfinns i denna statistik, liksom i statistiken över självmordsförsök, manar särskilt till eftertanke. När människor endera pressas till omöjliga prestationer av arbetsmarknad och skolor eller inte efterfrågas alls försvagas självkänslan. Även barn och ungdomar känner i högre grad av de ökade kraven som ställs från skolan och omgivningen, och de känner av om deras föräldrar är drabbade av stress med ohälsa till följd. Barn och ungdomar drabbas med andra ord både direkt och indirekt av vuxnas psykiska hälsotillstånd. Utskottet har vid ett antal tillfällen lämnat tillkännagivande åt regeringen om självmordsprevention. Flera fall där mobbning har lett till självmord eller självmordsförsök har uppmärksammats . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) redovisade en undersökning om självmordspreventiva åtgärder i högstadie- och gymnasieskolor i (Självmordsprevention i skolor i hur ser det ut ?, rapport nr 1, 2003). I rapporten framkom att beredskapen var dålig både vad gäller att upptäcka och att hjälpa de elever som lider av allvarligt psykisk ohälsa och riskerar att utföra självmordshandlingar. Sättet att kommunicera kring frågor som rör välmående och hälsa skiljer sig mellan vuxna och barn. Gemensamt är att människor som drabbats av psykisk ohälsa oftast har svårt att uttrycka och tala om vad de känner. En viktig fråga att uppmärksamma i detta fall är hur utbredningen av Internet lett till nya kontaktvägar för framför allt ungdomar. Det förekommer att unga människor diskuterar självmord på nätet och tipsar varandra om olika tillvägagångssätt. Men det förekommer också att de får kontakt med andra som tagit sig ur en motsvarande situation och därmed kan bli hjälpta. I samband med att barns och ungdomars hälsa utreds för att ta fram självmordspreventiva riktlinjer i skolan, bör det sätt som barn och ungdomar kommunicerar på särskilt beaktas. Detta bör ges regeringen till känna. , : Vilka grupper söker vård inom psykiatrin? En uppföljning av psykiatrisk vård och beroendevård i SLL 19982005 av och .
mot · GU02Ub384 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det i kursplanen för bör införas krav på obligatorisk simundervisning. I har drunkningsdöden dessvärre ökat. År har vi haft ett stigande dödstal gällande drunkningsolyckor. En viktig faktor är att färre svenskar blivit simkunniga och de utrikes födda saknar simkunskap som de kan förmedla till sina barn. Det ska åläggas kommunerna ansvar att obligatorisk simundervisning ska ske i skolundervisningen från det barnet börjat i första klass tills det barnet är klart simkunnig. Detta ska gälla åtagande för simundervisning. har tidigare haft simundervisning som obligatorium i skolundervisningen och på detta sätt lyckats hålla ned dödstalen gällande drunkningsdöd.
mot · GU02Ub385 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . I regeringsförklaringen redovisades målen med svensk forskning: ska bli en stark forskningsnation, som ska stå sig väl i konkurrensen med internationella universitet och läroanstalter. Regeringen har också aviserat att fakultetsanslagen ska öka till framstående forskningsmiljöer. Detta är bra, eftersom ekonomiskt självständiga universitet är själva kärnan i fri och obunden forskning. Det är därför ett problem att inget universitet i landet med jämförbar storlek har så lite fakultetsmedel som . Skulle samma principer för anslag gälla för som t.ex. för skulle få ytterligare dryga . Detta enligt egna beräkningar. har tack vare mycket framgångsrik forskning lyckats dra till sig externa medel och kan därmed uppehålla god kvalitet. Men detta är ingen långsiktig lösning. borde ha lika stora statliga anslag som övriga universitet i landet. Våra professorer ska inte behöva använda stora delar av sin tid för att söka efter pengar, de ska forska. Vikten av fria och självständiga universitet bör ges regeringen till känna, liksom även behovet av att se över hur det på skulle kunna skapas likvärdiga villkor för .
mot · GU02Ub387 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiemedelssystemet. Totalsumman av studiemedlet, dvs. summan av studiebidraget och studielånet, har visserligen höjts över tiden men har priserna på mat och hyror höjts. Beräkningar visar att om studiemedlet hade hängt med i prisutvecklingen skulle det varit högre än dagens belopp. I årets budgetproposition finns inga förslag om förbättringar för studeranden. Vi riskerar att närma oss en gräns där fler och fler inte har den ekonomiska möjligheten att studera på högskola och universitet utan att få ekonomiskt stöd från exempelvis välbeställda föräldrar. Högre utbildning får inte bli en klassfråga igen. En reformering av dagens system med högre nivåer och ett system för värdesäkring kan visa sig nödvändig för att motverka en hotande snedrekrytering till högre studier. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en översyn av studiemedelsystemet med hänsyn till vad som anförs i motionen.
mot · GU02Ub388 · 2006-10-31 00:00:00 — Behovet av kärnämnen i yrkesförberedande program tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det treåriga programmet bibehålls och utvecklas då det ger gymnasieeleverna möjligheter att uppnå branschens krav på goda kunskaper i både karaktärs- och kärnämnen och därmed bli anställningsbara. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utökad satsning på resurser till studiesvaga elever. Regeringen har aviserat att yrkesförberedande program ska kortas och att antalet timmar i kärnämnen ska minska för att underlätta intaget av studiesvaga elever till gymnasieskolans byggprogram. Byggbranschens framtida hantverkare kommer att ha stort behov av att ha goda kunskaper i framför allt svenska, engelska och matematik för att motsvara kraven på att självständigt kunna utföra beställningar utifrån skriftliga instruktioner och ritningssystem i modern teknik. Det nära samarbetet mellan byggbranschens parter och skolan har utvecklat byggprogrammet, och detta har medfört att antalet elever har ökat kraftigt trots branschens höga krav på kunskaper även i teoretiska ämnen för att erhålla lärlingsbok och anställning. Kombinationen i gymnasieskolans 3-åriga linjer på byggprogrammet och APU i produktionen ger en god insikt om de verkliga arbetsförhållanden som råder när det gäller metoder och arbetstider. Möjligheten till APU i flera företag ökar dessutom elevens möjligheter att bygga nätverk och kontakter som ger trygghet . Behovet av byggnadsarbetare som enbart arbetar med okvalificerade uppgifter är mycket litet. Branschen använder sig av maskiner och lyftanordningar som i samband med modern logistik och modern teknik kräver goda teoretiska kunskaper. Hantverkarna ska dessutom ha en bred utbildning för att kunna utföra många moment i dagens byggande. Detta är inte minst viktigt för att kunna undvika förslitningsskador på grund av ensidiga arbetsuppgifter. har företagen fått en bred bas vid rekrytering till administrativa tjänster där behovet av fördjupande studier är nödvändigt. Att elever kan kombinera hantverks- och teoristudier ger byggbranschens anställda en unik möjlighet till framtidstro och framåtanda. Arbetsledare som instruerar och i detalj beskriver de moment som ska utföras är bortrationaliserade. Parterna har i yrkesutbildningsavtal fastställt kraven på samhällets insatser i utbildningen och bevakningen av detta sköts av partsammansatta kommittéer i samarbete med kommunernas utbildningsanordnare. Dessa kommittéer utfärdar efter avslutad färdigutbildning i företagen beroende på vald inriktning och godkänt prov inom respektive yrke ett yrkesbevis eller en licens som en garanti på att lärlingen har tillräckliga kunskaper både teoretiskt och praktiskt.
mot · GU02Ub389 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att den kommunala är tillgänglig för alla barn. Människors tillgång till kultur följer fortfarande gamla klassmönster. Kultur handlar om att ta till vara människors lust och nyfikenhet, människors vilja att utvecklas och pröva något nytt. Det är viktigt att stimulera barns och ungdomars intresse för kulturen. Kulturen i skolan ska användas för att bättre ta vara på lust och nyfikenhet. Läsning av böcker, utveckling av bildspråket, teater och konserter som riktar sig till barn på ett medvetet sätt är viktiga pusselbitar i en levande kultur på barns villkor. Musikskolor och kulturskolor ska vara tillgängliga för alla barn. Den kommunala är en frivillig verksamhet för kommunerna. Den har bidragit till ett brett musikutövande, och många barn och ungdomar har fått sin första kontakt med ett instrument via den kommunala . Det finns mycket som tyder på att en stor del av svenska artisters internationella framgångar går att relatera till förekomsten av den kommunala . Många kommuner har sett den kommunala som en tillgång och utvecklat verksamheten, medan andra har genomfört besparingar. Mot bakgrund av ovanstående är det viktigt att se till att den kommunala är tillgänglig för alla barn.
mot · GU02Ub390 · 2006-10-30 00:00:00 — Komplettering av examensordning i vissa yrkesexamina tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade och att listan också kompletteras i enlighet med förslag i nämnda utvärdering. Enligt utbildningsutskottet uttrycktes det inte klart i propositionen om kvinnofrid 1998 att regeringen fick i uppdrag att ändra i examensordningen så att vissa högskoleexamina skulle kompletteras med kunskap om mäns våld mot kvinnor. Det hade däremot föreslagits av den utredning som föregått propositionen (Kvinnofrid, SOU 1995:60). gav regeringen i uppdrag att utvärdera hur frågor om genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas i utbildningar. I uppdraget skriver regeringen att olika yrkesgruppers utbildning i dessa frågor inte får bygga enbart på valfria moment eller på enskilda lärares engagemang i frågan. När uppdraget redovisades föreslog att regeringen skulle överväga att i examensordningen föra in krav på kunskap om mäns våld mot kvinnor i nio berörda utbildningar. Detta har ännu inte skett. Flera undersökningar visar att bristfälliga kunskaper ges till känna när våldsutsatta kvinnor och barn möter representanter från berörda yrkesgrupper. För att undvika fortsatt fördröjning föreslår vi att ger regeringen till känna att med det snaraste komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade. Jag föreslår också att listan kompletteras i enlighet med förslag i nämnda utvärdering.
mot · GU02Ub391 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om konflikthantering i skolan genom elevmedling. Det viktigaste en skola kan göra för umgängesklimatet är att arbeta förebyggande, innan djupa konflikter uppstår. Ett sätt att träna konflikthantering och odla god umgängeskultur på skolan har uppmärksammats förvånansvärt lite nämligen skolmedling eller elevmedling. Det bygger på antagandet att elever är kapabla att hantera konflikter mellan andra elever. Detta är ibland effektivare än när en vuxen ingriper. Elevmedling bygger också på antagandet att kommunikation och särskilt samtal ansikte mot ansikte i en strukturerad miljö är ett viktigt verktyg för att förhindra ett dåligt socialt skolklimat. Konkret innebär modellen att två elever från varje klass får genomgå en särskild utbildning till medlare. Utbildningen leds av en person med specialkunskaper om konflikthantering, och innehåller exempelvis följande teman: Kommunikation, verbal och icke-verbal. Självkänsla och självförtroende. Att sätta ord på känslor. Problemlösning och konflikthantering. Utbildningen genomförs , , och eleverna ska därefter med stöd av särskilda lärare kunna fungera som medlare bland hela skolans elever. Erfarenheterna från länder som använder sig av skolmedling är så positiva att det är närmast märkligt att idén inte har kommit till användning i . Resultaten från utvärderingar som genomförts av nationella projekt i exempelvis , och visar bl.a. att engagemanget för en bättre social miljö på skolan ökar markant och att eleverna tar till sig ett förhållningssätt som de har nytta av hela livet. Generellt sjunker konfliktnivån och lärarnas tid till skolarbete ökar. Att lära sig konflikthantering är också ett sätt att praktisera grunden för det demokratiska samhället, nämligen respekt. Respekt för andras perspektiv och argument skapas genom samtal och dialog. Och på det sättet bygger vi demokrati.