mot · GT02U9 · 2006-04-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den svenska krigsmaterielexportpolitiken bringas i överensstämmelse med den svenska utvecklingspolitiken såsom den kommer till uttryck i regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall avveckla sin krigsmaterielexport till de länder som ingår i den allians som angrep , eftersom dessa länder dels brutit mot folkrätten, dels för att de därefter fortsatt att föra krig i , vilket rimligen inte kan betyda något annat än att krigsmaterielexport till dessa länder strider mot de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvecklar sin krigsmaterielexport till stater där brott mot mänskliga rättigheter begås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvecklar sin krigsmaterielexport till och , då spänningarna mellan dessa båda stater utgör en internationell konflikt som kan övergå i väpnad konflikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsätter en ny utredning om den svenska krigsmaterielexporten som har till uppgift att söka utveckla restriktionerna så att möjligheterna att exportera krigsmateriel till länder i väpnad konflikt och stater som begår brott mot mänskliga rättigheter upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsätter en ny utredning om den svenska krigsmaterielexporten som i stället för att betona de näringspolitiska aspekterna lägger tonvikten vid MR-perspektiv och internationella säkerhetspolitiska aspekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i direktiven till en ny utredning av krigsmaterielexporten skall ingå ett demokratikriterium när det gäller restriktionerna för den svenska krigsmaterielexporten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelserna för följdleveranser för svensk krigsmaterielexport bör bli mer restriktiva och att en tidsgräns för dessa måste sättas för hur länge dessa kan pågå utan förnyad prövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör verka för ökad restriktivitet när det gäller följdleveranser av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU:s uppförandekod också omvandlas från en rekommendation till ett för medlemsländerna bindande dokument. Under det värnade om sin alliansfrihet och neutralitet. För att vår neutralitet och alliansfrihet skulle bli trovärdig måste också visa att man var oberoende när det gällde produktionen av krigsmateriel. Men att producera krigsmateriel i små serier avpassade för ett litet land som var dyrt. För att krigsmaterielproduktionen inte skulle bli för dyr måste man producera stora serier och sälja överskottet på export. Under en lång följd av år höll sig den svenska krigsmaterielexporten på en jämn nivå i snitt kring . Efter och det slut förändrades säkerhetspolitiska situation radikalt den förbättrades. Någon genomgripande förändring av krigsmaterielproduktionen kunde dock inte märkas. Den höll sig i genomsnitt kring . Den säkerhetspolitiska situationen borde rimligen påverka behovet av krigsmateriel. Något sådant har dock inte inträffat. I stället har den svenska krigsmaterielproduktionen ökat kraftigt. En markant ökning inträffar . Krigsmaterielproduktionen fördubblas under detta år. Och den har fortsatt att öka kraftigt . var krigsmaterielexporten så stor som genomsnittet . Den svenska krigsmaterielexportens utveckling 19932005 i Det handlar om en kraftig ökning av den svenska krigsmaterielexporten som inleds efter det att inledde det s.k. kriget mot terrorismen och tillsammans med sina bundsförvanter, trots avsaknad av FN-beslut, gick in i och sedermera också i . 3En krigsmaterielexport större än någonsin Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel var . Det är en ökning på jämfört med föregående år räknat i löpande priser, vilket måste anses vara en anmärkningsvärd ökning liksom ökningen . I skrivelsen 2005/06:114 påpekar regeringen: Exporten svarade för av försvarsindustrins totala fakturerade försäljning av krigsmateriel , vilket är en ökning jämfört med då andelen var . Detta är första gången som exportandelen nått . Försvarsberedningen skriver i sin rapport strategi för säkerhet (Ds 2006:1) att ett enskilt militärt väpnat angrepp i alla dess former direkt riktat mot bedöms som osannolikt under en överskådlig framtid (2006, s. 20). Att exporten av krigsmaterial utgör en större del än vad som motsvarar det svenska försvarets behov, i kombination med förändrade säkerhetsläge, visar att den svenska krigsmaterielindustrins verksamhet blivit ett självändamål. 4Den störste importören 2005 Den i särklass största krigsmaterielimportören av svensk krigsmateriel är som importerar krigsmateriel från till ett värde av . Att den sydafrikanska importen är så stor beror på att det svenska stödet till apartheidregimen förvandlades efter apartheidpolitikens avskaffande genom en intensiv svensk marknadsföring i en omfattande försäljning av svenska JAS-plan. Försäljningen drevs intensivt av svenska myndigheter i trots de stora behoven av en omfattande återuppbyggnad efter den förstörelse som decennier av rasåtskillnadspolitik åstadkommit av mänskliga resurser och av den sydafrikanska ekonomin som sådan. Den politik som innebar att man från svensk sida drev fram en så stor import av svenska JAS-plan till torde stå i bjärt kontrast till vad som senare lagts fast när det gäller den svenska utvecklingspolitiken. I den svenska utvecklingspolitiken så som den proklamerats i regeringens proposition Gemensamt ansvar, politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) fastslår man att det skall finnas samstämmighet när det gäller målinriktningen på olika politikområden och att exempelvis handelspolitiken inte skall strida mot den svenska biståndspolitiken. I fall är det uppenbart att denna kraftiga export av krigsmateriel strider mot den svenska utvecklingspolitiken. anser att den svenska krigsmaterielexportpolitiken skall överensstämma med den svenska utvecklingspolitiken så som den kommer till uttryck i regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar, politik för global utveckling. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 5Exporten till krigförande länder som bryter mot folkrätten (2002) intervenerade tillsammans med ett antal allierade länder i . anföll en ny allians med i spetsen . Båda dessa interventioner skedde utan mandat från . Båda dessa militära ingripanden var folkrättsbrott. När det gäller alliansens ingripande i intog en ståndpunkt som alliansen tolkade som att ingripandet i kunde uppfattas som en akt av självförsvar. dåvarande utrikesminister ansåg dock denna tolkning felaktig. har gått och och dess allierade är fortfarande kvar i . Deras närvaro kan i allt mindre grad motiveras som en akt av självförsvar. Kriget i motiverades med en serie fabricerade bevis och lögnaktiga påståenden om bl.a. förekomst av massförstörelsevapen och förbindelser med . Viktig dokumentation som kommit den amerikanska pressen till del visar hur president och premiärminister före krigets utbrott diskuterade och planerade hur man skulle provocera fram ett krig med . (, ). I alliansens propaganda har man framhållit att målet är att införa demokrati och försvara mänskliga rättigheter i . Resultatet har blivit en ockupation som inte medfört någon demokratisk utveckling utan övergått i blodigt inbördeskrig som de som skulle introducera mänskliga rättigheter på ett flagrant sätt själva brutit mot dem. De verkliga motiven till kriget var på intet sätt förekomsten av massförstörelsevapen eller terrornätverk och inte heller att man skulle försvara demokrati och mänskliga rättigheter. Krigets verkliga drivkrafter var i stället kapitalistisk girighet, oljetörst och imperialistisk makthunger. exporterar krigsmateriel till 16 av de stater som deltar i , trots att det i svenska riktlinjer står att läsa: Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid eller annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, bör inte beviljas om det avser stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller stat som har inre väpnade oroligheter. Det torde inte råda någon tvekan om att president förklaring att kriget var slut någon månad efter det att inletts inte var något annat än önsketänkande. USA-alliansens ockupation övergick snabbt i ett krig som fortfarande pågår och förvärras. Av de länder som ingår i alliansen och har trupper i exporterar krigsmateriel till 16 länder. Tillsammans uppgår värdet av den svenska krigsmaterielexporten till dessa länder till 2 och utgör av totala krigsmaterielexport. Krigsmaterielexporten i till länder som är medlemmar i med trupper i Övriga (8 länder) menar att måste avveckla sin krigsmaterielexport till de länder som ingår i den allians som angrep , eftersom dessa länder dels brutit mot folkrätten dels för att de därefter fortsatt att föra krig i , vilket rimligen inte kan betyda något annat än att krigsmaterielexport till dessa länder strider mot de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 6Krigsmaterielexporten till länder som bryter mot mänskliga rättigheter människorättskommissarie förklarade i tv-programmet : har varit, enligt min mening, pinsamt tyst i den här helt avgörande frågan om respekten för mänskliga rättigheter. Att denna beskrivning är riktig framgår mycket tydligt av den politik för när det gäller vårt lands krigsmaterielexport. pekade i tv-programmet också på de förbrytelser som begås på militärbasen på , där håller kidnappade människor inspärrade utan åtal. Enligt flera vittnesmål utsätts fångarna för tortyr och förnedrande behandling. Den verksamhet som pågår på Guantanamobasen är ett av flera exempel när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. håller sig med flera hemliga fängelser i andra länder där likartad verksamhet förekommer. Det handlar alltså om systematiska brott mot mänskliga rättigheter påbjudna och genomförda av federala statliga myndigheter i . exporterar också krigsmateriel till andra länder som kränker mänskliga rättigheter. , vars regim kritiserar intervention i , håller sig själv med fångläger av Guantanamotyp. Vid hålls politiskt oppositionella fängslade utan åtal. Framträdande oppositionella politiker har fängslats, misshandlats och hållits isolerade från omvärlden. I sitter företrädare för Socialistiska Fronten fängslad utan att ha blivit åtalad . Flera andra oppositionella politiker har arresterats och fängslats. Detta är inte bara brott mot demokratiska och fri- och rättigheter utan självklart också mot de mänskliga rättigheterna. är en brutal diktatur där brotten mot de mänskliga rättigheterna är grova och omfattande. En speciell del av den saudiska säkerhetstjänsten, religionspolisen står för en stor del av förtrycket och undertrycker opposition med brutala metoder. Det stora antalet gästarbetare diskrimineras liksom landets shiamuslimska minoritet som omfattar av landets befolkning. Trots dessa brott mot mänskliga rättigheter exporterar krigsmateriel till landet. anser att skall avveckla sin krigsmaterielexport till ovannämnda stater och andra länder som begår brott mot mänskliga rättigheter. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 7Export av krigsmateriel till konflikthärdar Den svenska krigsmaterielexporten exporteras inte bara till krigförande utan även till stater som är invecklade i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt. Ett sådant exempel är konflikten mellan och när det gäller Kashmir. Denna konflikt har pågått och kan inte anses löst. Likafullt fortsätter att exportera krigsmateriel till dessa båda länder. avstod från att importera krigsmateriel från på grund av misshälligheter som uppstod under den s.k. Boforsaffären. fortsatte dock, trots att konflikten mellan de båda länder pågick att sälja krigsmateriel till . har åter börjat köpa krigsmateriel och köper mer krigsmateriel än . anser att skall avveckla sin krigsmaterielexport till och , då spänningarna mellan dessa båda stater utgör en internationell konflikt som kan övergå i väpnad konflikt. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 8Ett regelverk lätt att kringgå Hur kommer det sig att kan bryta mot sitt eget regelverk när det gäller export av krigsmateriel till krigförande länder och konflikthärdar samt länder där det förekommer brott mot mänskliga rättigheter? En av orsakerna till detta är att grunden för dessa två viktiga stadganden (om att inte exportera krigsmateriel till krigförande länder, konflikthärdar och länder där det begås brott mot mänskliga rättigheter) är att i de svenska riktlinjerna ingår en inledande paragraf som anses överordnad och gör alla andra stadganden betydelselösa. De svenska riktlinjerna för krigsmaterielexporten inleds med att tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan. 1.bedöms erforderliga för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt. 2.inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Genom att tolka denna del av riktlinjerna som överordnad allt annat som sägs i Riktlinjerna hamnar de demokratiska och mänskliga rättigheterna i skymundan. Den svenska försvarspolitiken anses överordnad den världsomspännande kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Ett sådant synsätt kan få förödande konsekvenser. 9Näringspolitik eller utrikes- och säkerhetspolitik Det är uppenbart att det regelverk som har när det gäller exporten av krigsmateriel inte fungerar. Krigsmateriel exporteras till krigförande länder som bryter mot folkrätten, man exporterar till konflikthärdar och till stater som bryter mot mänskliga rättigheter. presenterade (Krut) Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel (SOU 2005:9) som förespråkade en fullständig omläggning av den svenska krigsmaterielexporten. levererade kritik mot Kruts slutsatser i en motion (2004/05:U15) i samband med regeringsskrivelse om krigsmaterielexporten (skr. 2004/05:114). Utredningen fick också häftig kritik av en rad fredsorganisationer. Utredningen föreslog att den svenska krigsmaterielexporten inte längre skulle vägledas av och styras utifrån försvarspolitiska utgångspunkter utan utifrån näringspolitiska. Det framgick tydligt att tidigare aspekter som fanns med i det tidigare regelverket såsom olämpligheten i att exportera krigsmateriel till krigförande länder, konflikthärdar och stater där det förekom brott mot mänskliga rättigheter tilldelades ringa betydelse i Krut. Utredningen tillsattes i avsikt att bringa praxis i överensstämmelse med avsikterna i det ursprungliga regelverket. Praxis har avlägsnat sig från avsikterna i det ursprungliga regelverket vilka var att förhindra krigsmaterielexport till krigförande, konflikthärdar och stater där MR-brott begås. Men utredningens slutsatser gick i rakt motsatt riktning. föreslår att regeringen tillsätter en ny utredning om den svenska krigsmaterielexporten som har till uppgift att söka utveckla restriktionerna så att möjligheterna att exportera krigsmateriel till krigförande, internationella konflikthärdar och stater där MR-brott begås upphör. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Kruts förslag att mjuka upp de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport och låta näringspolitiska utgångspunkter vara vägledande kan få förödande konsekvenser av annan art som inte framgår av utredningen. Om krigsmaterielexporten skall betraktas som en i första hand näringspolitisk fråga bör rimligen krigsmaterielexportfrågorna överföras till att behandlas av näringsutskott och inte av utrikesutskottet. De säkerhetspolitiska aspekterna på krigsmaterielexporten skulle bli av underordnad betydelse och sannolikt inte tillräckligt belysta. I känsliga internationella situationer skulle en otillräcklig belysning av utrikes- och säkerhetspolitiska aspekter på den svenska krigsmaterielexporten kunna få allvarliga konsekvenser. föreslår en ny utredning om den svenska krigsmaterielexporten som i stället för att betona de näringspolitiska aspekterna betonar vikten av en restriktiv krigsmaterielexport, MR-perspektiv och internationella säkerhetspolitiska aspekter. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 10Krigsmaterielexport till odemokratiska regimer En genomgång av de länder till vilka exporterar krigsmateriel visar att en del av dem saknar demokratiskt styrelseskick. Detta innebär att det som den svenska utvecklingspolitiken syftar till när det gäller rättighetsperspektivet motverkas. Att exportera krigsmateriel till länder med icke-demokratiska regimer kan självklart inte främja vare sig fattigdomsbekämpning eller respekten för mänskliga rättigheter. Därför bör ett demokratikriterium finnas med i ett framtida förbättrat regelverk för den svenska krigsmaterielexporten. I Krut avfärdas hela problematiken med exporten till icke-demokratiska regimer med att uppgiften är för svår och begreppet demokrati alltför svårdefinierat. Det är ett alltför lättvindligt sätt att hantera en så betydelsefull fråga i all synnerhet som en del regimer som importerar krigsmateriel på ett mycket tydligt sätt är odemokratiska och knappast ens själva benämner sig som demokratiska. anser att det i direktiven till en ny utredning av krigsmaterielexporten ska ingå ett demokratikriterium när det gäller restriktionerna för den svenska krigsmaterielexporten. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Det nuvarande regelverket när det gäller krigsmateriel är avsett att vara restriktivt. Trots detta har det funnits stora kryphål i regelverket. Dessa har främst handlat om följdleveranser. Med hänvisning till att måste uppfylla ingångna avtal och uppvisa pålitlighet när det gällde leveranser av krigsmateriel har exporterat krigsmateriel som följdleveranser till flera länder där omfattande och grova brott mot mänskliga rättigheter begåtts. Dessa leveranser har ibland pågått och utgjort en skamfläck när det gäller internationella anseende. På initiativ (bet. 1996/97:KU25) gjorde regeringen en utredning om följdleveranser. I den utredningen redovisades en rad europeiska länders riktlinjer när det gällde följdleveranser. Det var en ganska variationsrik bild som gavs. hade t.ex. en bestämmelse om följdleveranser, där man angav att måste ny prövning göras för att krigsmaterielföretagen skulle få genomföra följdleveranser. Det är tveklöst en avsevärd skillnad mellan dessa och de svenska bestämmelserna. Likafullt drog utredningen den märkliga slutsatsen att bestämmelserna var likartade i hela . I utredningen förelåg alltså ett stort gap mellan fakta och slutsatser. När det gäller bestämmelserna för följdleveranser för svensk krigsmaterielexport bör dessa bli mer restriktiva och en tidsgräns för hur länge dessa kan pågå måste sättas. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Följdleveranser är inget enskilt svenskt fenomen. Det berör i allt högre grad och EU:s export av krigsmateriel. bör därför i EU driva en politik om ökad restriktivitet när det gäller följdleveranser av krigsmateriel. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. För att EU:s restriktioner också ska få någon påtaglig effekt bör EU:s uppförandekod också omvandlas från en rekommendation till ett för medlemsländerna bindande dokument. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna.