ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So430 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ för att förbättra diagnostiseringen, det förebyggande arbetet och behandlingen av osteoporotiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta nationella riktlinjer för behandling och vård av osteoporotiker som kompletterar riktlinjerna angående höftfraktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ för att garantera att de nationella riktlinjerna får genomslag i vården. Cirka 300 000 kvinnor i åldern har osteoporos, benskörhet. Varannan kvinna och var fjärde man i medelåldern kommer under återstoden av sitt liv att drabbas av en osteoporosrelaterad sjukdom. inträffar cirka 70000 frakturer som har samband med osteoporos. och har den högsta frekvensen av osteoporos i hela världen. Dödligheten i osteoporos är hög och många med sjukdomen får försämrad livskvalitet. SBU (av medicinsk behandling) har konstaterat att patienter med osteoporos är underbehandlade. (2203:165 1, 2). Alltför många patienter med osteoporos blir aldrig upptäckta. De kan vårdas upprepade gånger för frakturer utan att den underliggande sjukdomen diagnostiseras eller behandlas. Dödligheten är hög vid höftfrakturer. efter frakturen avlider fler än i jämförbar grupp som inte ådragit sig en höftfraktur. Höftfrakturer får också stora sociala konsekvenser. Många som haft en höftfraktur kan inte återvända till sitt hem och de blir ofta socialt isolerade. Osteoporos är en sjukdom som förorsakar stort lidande bland äldre och gamla människor. Höftfrakturer står för mer än hälften av alla frakturrelaterade sjukvårdskostnader. Den totala samhällsekonomiska kostnaden för osteoporos och osteoporosrelaterade frakturer är . Antalet höftfrakturer ökar. Det beror framför allt på att befolkningen åldras. inträffade 18417 höftfrakturer och 1999 var det 19715. Den framtida ökningen av äldre kommer att medföra att antalet frakturer ökar ytterligare. Belastningen på sjukvården ökar. Bland kvinnor är antalet årliga vårddagar i akutsjukvården för höftfrakturer högre än för till exempel hjärtinfarkt, bröstcancer, KOL eller diabetes. Ovan nämnda lämnades . I avvaktan på rapporten har regeringen inte velat vidta åtgärder för att förbättra osteoporosvården. Förslag och initiativ har avfärdats i avvaktan på rapporten. Det är nu hög tid att regeringen vidtar åtgärder. Det behövs en nationell samling för att förbättra vården för en utsatt grupp som ibland saknar möjligheter att ta till vara sina intressen och rättigheter. Att förebygga, diagnostisera och behandla osteoporos ger stora vinster för patienten, de anhöriga, de som slipper bli patienter, men också för sjukvården, kommunen och socialförsäkringssystemet.
mot · GU02So432 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktade antirökåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om marknadsföringen för snus riktad till kvinnor. har, liksom många andra länder i , genom olika insatser framgångsrikt lyckats minska antalet rökare. har andelen rökande kvinnor av befolkningen minskat från . Detta är bra siffror inte bara för den enskilde vars hushållskassa belastas mindre och vars hälsa också förbättras, utan också för samhället eftersom rökningen kostar mångdubbelt mer än vad som ges tillbaka i skatt. Tyvärr har detta fått till följd att tobaksbolagen intensifierat sin marknadsföring för snus och riktat den särskilt till kvinnor som nya smaker tagits fram. Detta bör tas i beaktande då insatser mot rökning görs. Tyvärr står en grupp ut mer än andra när svenskarnas tobaksvanor mäts: unga ensamstående mammor med låg utbildning. av befolkningen generellt röker. Bland de ensamstående mammorna är den siffran . Flera skäl gör att detta är ytterst olyckligt. För det första vet vi att ensamstående unga mammors ekonomiska situation ofta är ansträngd. Rökningen kostar oerhört mycket pengar som kan användas till nyttigare syften. För det andra påverkar föräldrarnas rökvanor negativt även barnens hälsa. bör även fortsättningsvis arbeta brett och med begränsande åtgärder, som exempelvis prispåverkan och skyddande lagstiftning innebärande åldersgränser med mera. Det motsäger dock inte mer aktiva insatser från samhällets sida för att minska rökningen i vissa utpekade högriskgrupper, där också förtidspensionerade och långtidsarbetslösa ingår. Aktiva insatser skulle ge mycket tillbaka både i form av minskade utgifter för samhället och minskat mänskligt lidande. Framtida informationskampanjer bör ta särskild hänsyn till dessa grupper.
mot · GU02So434 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett handlingsprogram för antibiotikaanvändningen i samhället. Arbetet med att bekämpa ett alltför stort koldioxidutsläpp i naturen är i fokus på miljöområdet både nationellt och internationellt. Detta är något som jag enbart vill understödja. Men finns andra hot mot vår miljö och dessa är lika viktiga att ta tag i. Ett sådant är antibiotikaanvändningen i världen . har den här frågan tagits upp men lite görs för att komma till rätta med en överanvändning av antibiotika. Vi kan se konsekvensen: resistenta bakterier ökar i stadig takt. Och forskare varnar för att är läget dramatiskt när det handlar om just resistensmönster hos olika bakterier. Detta leder till att kroniskt sjuka drar på sig antibiotikaresistenta bakterier, vilka hotar deras liv. Det är nu hög tid att regeringen adresserar detta viktiga område inom miljöpolitiken både nationellt och internationellt och att ett handlingsprogram skapas så att vi är beredda på vad som kan hända om resistensmönstret brer ut sig. Vi behöver också en ökad satsning på forskning runt frågan. Kunskapsläget bör stärkas för användare av antibiotika så att ett närmande sker mot konsensus vad gäller användningen av antibiotika för att förhindra en resistensexplosion.
mot · GU02So435 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att etablera ett palliativt i . Döden angår oss alla var en utredning som hanterade frågan om palliativ vård. I den utredningen togs frågan upp om med inriktning på att understödja palliativ vård. Det är hög tid att något nu görs för att verkställa det som utredningen lyft fram och att stödja en utveckling som stärker vården i livets slutskede. Ett sådant centrum skulle också kunna samverka med universitetsvärlden när det handlar om teknisk utveckling och framför allt informationstekniska lösningar. Därför vore en etablering av ett palliativt utvecklingscentrum i att föredra, då samverkan skulle kunna ske med .
mot · GU02So436 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över stödet till handikapporganisationer. Det nuvarande statsbidragssystemet för handikapporganisationerna har existerat utan några höjningar av bidraget. Tretton nya organisationer har fått del av statsbidragssystemet utan att nya medel har tillförts. Detta har urholkat statsbidragssystemet med . Inflationen har inte varit särskilt hög men uppgår ändå till . I en verksamhet som är så personalintensiv som handikapporganisationernas har de avtalsbundna löneökningarna ökat med . En höjning av statsbidraget, som bör täcka urholkningen, är av största vikt för handikapporganisationerna. Den successiva urholkningen av statsbidragen, genom att nya organisationer tilldelas medel utan att den totala bidragssumman höjs och att ingen årlig uppräkning sker på grund av inflationen, skapar stora problem för handikapporganisationerna. Ekonomin försämras och planeringen försvåras. Jag anser att en förändring av statsbidragssystemet bör ske så att statsbidragen räknas upp i förhållande till inflationen. Dessutom bör nya organisationer tillföras medel först, när beslut i statsbudgeten fattats om en höjning av anslagen med motsvarande summa. Genom den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare har handikapporganisationerna tilldelats en större och mycket viktig roll i genomförandet. Detta kräver också stora resurser. Det skulle delvis kunna kompenseras genom att i verksförordningen införa regler om att de ska tillämpa samma ersättningsregler till ledamöter i handikapprörelsens samrådsorgan som gäller ledamöter i verkens styrelser. En del verk ger redan ersättningar enligt dessa riktlinjer. Statsbidragsmodellen är i grunden bra men hela systemet behöver ses över för att anpassas till nya förutsättningar och få det att fungera än bättre.
mot · GU02So440 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hyresuttag på gemensamhetsutrymmen i särskilda boenden. LSS, lag om stöd och service, har inneburit att många personer med funktionshinder har fått en bättre tillvaro. Ansvaret för stödet till funktionshindrade ligger på kommunerna, som enligt LSS ska tillgodose den funktionshindrades behov. I samband med kommunsektorns försämrade ekonomi har kommunerna på olika sätt sökt efter vägar att minska sina kostnader. Ett sådant sätt är att man numera tar ut hyreskostnader för gemensamma utrymmen på boendena. Som ett faktiskt resultat härav minskas den enskildes förbehållsbelopp och den boende får sämre ekonomi än vad som avsetts. I förarbetena till LSS-lagstiftningen framgår tydligt att gemensamma utrymmen inte ska belasta den boende. Flera överklaganden av kommunernas avgiftsuttag för gemensamma utrymmen på särskilda boenden har gjorts och behandlats i rättsinstanser. Märkligt nog har dessa instanser gett kommunerna rätt att ta ut hyresavgifter även på gemensamhetsutrymmen på särskilda boenden. Den tillsatta bör ges i uppdrag att beakta den praxis som utvecklats hos svenska kommuner att tvärtemot lagstiftningens intentioner debitera hyra för gemensamhetsutrymmen på särskilda boenden. Utredningen bör presentera förslag som fastställer att gemensamhetsutrymmen på särskilda boenden inte ska belasta den boendes ekonomi.
mot · GU02So443 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa försäljning av ungdomsriktad sprit. Systembolagets försäljning av så kallad alkoläsk ökar för . Den söta smaken är väl anpassad till ungdomars smak, då den påminner starkt om just läsk. Likheten kan leda till att man upplever att det går bra att dricka många flaskor utan att man löper någon risk för skador och alkoholberoende. När alkoläsken introducerades i möttes den snabbt av kraftig kritik och försäljningen minskade kraftigt, men är den åter på uppgång. Alkoläsk med högre alkoholhalt än 3,5 volymprocent säljs endast i Systembolagets butiker. Den alkoläsken har en alkoholhalt på ca 5 volymprocent. Men svagare varianter (2,83,5 volymprocent ) klassas som maltdrycker och får säljas i livsmedelsbutiker, ståendes sida vid sida med folkölet och läsken. Var och varannan livsmedelsbutik säljer numer s.k. smaksatt öl som är förpackat i färgglada och ungdomligt utformade burkar och flaskor, helt i enlighet med svensk lagstiftning. Syftet är uppenbart: att introducera barn och ungdomar till alkoholens värld. Än så länge har alltså Systembolaget monopol på alkoläsk. Men i våra nordiska grannländer säljs den i livsmedelsbutiker, vilket har blivit ett så stort problem att i ifrågasätter till och med handlarna om det är försvarbart att sälja alkoläsken. I intog Smirnoff Ice på av alkoholmarknaden. Att det är ungdomar, och speciellt unga flickor, som dricker alkoläsk bekräftas i Systembolagets egen statistik. Den typiska konsumenten av alkoläsk är enligt den statistiken en ogift kvinna som dricker regelbundet, har gymnasieutbildning, låg inkomst och bor i en medelstor stad. När det gäller yngre tonåringar visar resultatet från den senaste av CAN:s årliga drogvaneundersökningar att av flickorna i årskurs 9 dricker s.k. blanddrycker (cider, alkoläsk, wine coolers etc.). Bilden av blanddrycker som en ungdomsdryck bekräftas också av att det är den populäraste alkoholdrycken även bland de elever i årskurs 6 som dricker alkohol. 2005 var det av pojkarna och av flickorna som var konsumenter av alkoläsk och/eller stark cider. Diagrammet nedan visar att blanddryckerna är en växande berusningsdryck bland unga flickor. Blanddryckskonsumtionen har stigit sedan den kom med i mätningarna 1998. Källa: CAN, Skolelevers drogvanor 2005, s. 55. Det råder ingen tvekan om att alkoläsken vänder sig till ovana och unga blivande konsumenter. Alkoholindustrins syfte med att lansera alkoläsk på bred front är uppenbart: att via barn och ungdom långsiktigt försäkra sig om konsumenter av sina öl-, vin- och spritdrycker. Regeringen måste stoppa försäljningen av ungdomsinriktad sprit.
mot · GU02So445 · 2006-10-31 00:00:00 — Hjälpmedel för personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hjälpmedel för personer med funktionshinder. Drygt en miljon personer i beräknas ha ett eller flera bestående funktionshinder. av befolkningen beräknas använda hjälpmedel, många brukare är äldre. Jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet är två handikappolitiska mål fastställda av . I handlingsplanen för handikappolitiken konstateras att en person med funktionshinder är en medborgare med rättigheter och skyldigheter naturligtvis självklart! För att kunna utöva sina rättigheter och uppfylla skyldigheter krävs dock att miljöer och förutsättningar är utformade på ett sådant sätt att det blir möjligt att fullgöra medborgarskapet i olika situationer i livet. Tillgången till olika hjälpmedel är för många personer med funktionshinder en avgörande faktor för att kunna vara en fullgod medborgare. Studier, arbetsliv och fritidsaktiviteter påverkas i hög grad av hur väl hjälpmedelsförsörjningen i alla dess delar fungerar. Tillgången till hjälpmedel är ofta en förutsättning för att helt enkelt ha ett bra liv. Personer med funktionshinder får oftast sina hjälpmedel genom hälso- och sjukvården eller som hjälpmedel i arbetslivet. Hjälpmedel kan också erhållas inom ramen för utbildningsväsendet. Hjälpmedel tillhandahålls i stor omfattning av landsting och kommuner enligt hälso- och sjukvårdslagen, HSL. , SOU 2004:83, gjorde en rad konstateranden och lade också flera förslag på hjälpmedelsområdet i syfte att förbättra möjligheterna för personer med funktionshinder att erhålla hjälpmedel. ser tillgången till hjälpmedel olika ut i landet. Kommuner och landsting gör olika behovsbedömningar. Det förekommer att personer sorteras bort innan behovsbedömning är gjord. Lika behov kan bedömas mycket olika. Kostnaderna för den enskilde för att erhålla ett hjälpmedel kan variera stort beroende på till exempel diagnos, behov eller var i landet den enskilde bor. Det är inte rimligt. Socialdemokraterna vill se en ökad nationell likvärdighet när det gäller kostnaderna för de hjälpmedel som personer med funktionshinder behöver för att klara vardag och arbetsliv. Ingen ska behöva avstå från hjälpmedel för att man inte fått sina hjälpmedelsbehov bedömda eller till följd av kostnaderna för hjälpmedel. I den tidigare socialdemokratiska regeringen pågick ett beredningsarbete avseende förslag. Det är angeläget att den borgerliga regeringen skyndsamt fullföljer det arbetet och återkommer till med förslag om vad som ovan anförts.
mot · GU02So447 · 2006-10-30 00:00:00 — Nationella regler kring assisterad befruktning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klargörande kring likabehandling oavsett sexuell läggning vid fråga om assisterad befruktning. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Alla människor har lika värde och ska bemötas med respekt. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats där alla har samma rätt och samma värde. I alla situationer som rör barn, skall barnets bästa stå i centrum och inga andra intressen får sättas före barnets. Vi har därför krävt att lagstiftningen bör ändras så att även lesbiska par omfattas av möjligheten att få tillgång till assisterad befruktning på klinik i . Detta har godkänt och därmed flyttas fokus till landstingens tillämpning av kvinnors möjlighet till assisterad befruktning. har i tidigare behandling ansett att bedömningar i frågor rörande assisterad befruktning i första hand ligger på sjukvårdshuvudmännen. Med erfarenhet kan vi nu konstatera att landstingens tillämpning varierar betänkligt. Det är självfallet inte acceptabelt. Möjligheten till assisterad befruktning skall inte vara avhängig i vilket landsting en kvinna bor. Erfarenheten visar att enskilda kvinnor som står i beroendeställning till sjukvårdens bedömning, trots negativ särbehandling, undviker att göra en enskild anmälan om diskriminering mot . Dock har Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, HomO, vid ett flertal tillfällen på eget initiativ lyft fram frågan om likabehandling med landstingen. Vi menar att det är viktigt att människors rättighet är lika inför lagen och att människor har rätt att bedömas lika inför insatser av vård och behandling. Det är ett krav som inte uppfylls med nuvarande tillämpning. Därför måste nu skapa klarhet som garanterar kvinnors rätt till lika behandling över hela landet. bör ge regeringen till känna att skyndsamt återkomma till med förslag i motionens riktning.
mot · GU02So448 · 2006-10-30 00:00:00 — Äldre homo- och bisexuella och transpersoner tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldre homo- och bisexuella och transpersoners villkor. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Alla människor har lika värde och ska bemötas med respekt. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats där alla har samma rätt och samma värde. Äldres villkor mer kunskap är ett måste! I samhällets äldreomsorg måste man också tänka mer på hur man uppmärksammar homosexuellas behov. För en äldre HBT-person kan det vara mycket givande att exempelvis få hjälp att få tag på tidningar av och för homosexuella eller att få stöd att besöka andra homosexuella. Detta är inte självklart för samhällets serviceorgan där heterosexualiteten förutsätts i allmänhet och där sexualiteten osynliggörs i synnerlighet. Utskottet anför följande från en tidigare motion som vi lagt i frågan: Inte minst mångkulturella karaktär reser nya krav på att utforma äldreomsorgen med hänsyn till olika språk och kultur: Den enskildas individuella behov och önskemål ska tillgodoses så långt som möjligt. Den enskildas integritet, självbestämmande och värdighet ska respekteras. Däri ligger också den enskildas rätt till respekt för sin sexuella läggning. Detta är fortfarande ett viktigt och bra ställningstagande utskottet gör. Men utskottet berör inte att det nu också gäller att även de äldre homo- och bisexuellas behov lyfts fram jämsides med genderperspektivet och behoven för pensionärer med utländsk bakgrund. Det behövs alltså ett bredare perspektiv där man lyfter in sexuell läggning jämte etnicitet och genus. Vi behöver på riksnivå ta det samlade greppet för att ge alla äldre homo- och bisexuella i ett bra och respektfullt bemötande. Detta viktiga arbete bör därför tydligt belysas i handlingsplanen för äldrepolitiken.
mot · GU02So449 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-personer och äldreboende. diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning. Det kan vi socialdemokrater aldrig acceptera. Alla människor har lika värde och ska bemötas med respekt. Vi vill skapa ett samhälle utan fördomar och diskriminering, ett samhälle där alla behövs och får plats där alla har samma rätt och samma värde. Äldres villkor ett äldreboende för HBT-personer Många äldre har växt upp under en samhällstid där homosexualitet varit förbjuden och fördomarna starka. Arbetet och uppmärksamheten kring äldre homo- och bisexuellas välbefinnande är därför lika viktigt som för yngre. Det är därför nödvändigt att också äldre homo- och bisexuella uppmärksammas inom samhällets serviceutbud, att man som äldre har möjlighet att träffa andra homosexuella och kunna ta del av homosexuell kultur. Äldre människor som bor på olika typer av äldreboenden måste behandlas med respekt för sin sexuella läggning av sina medmänniskor och vårdpersonal. Det är ett generellt problem att äldres sexualitet blir osynliggjord i allmänhet och homosexualitet i synnerhet. Äldre människor har av hävd inte samma tradition att ställa krav på samhällets service som yngre. Givet är att det är besvärligt att tala med anställd personal om sin sexuella läggning. Det optimalt bästa för äldre homo- och bisexuella som är i behov av äldreboende som , sjukhem och liknande vore om det erbjöds särskilt kollektivboende för homo- och bisexuella till dem som så önskar. finns föreningar och nätverk, t.ex. Gayseniorerna och Golden Ladies och Aktionsgruppen homosexuella pensionärer, som också påtalat detta behov.
mot · GU02So451 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra socialtjänstlagen så att kommunerna inte tillåts sänka en familjs socialbidrag när barnen feriejobbar. I kan kommunernas socialtjänst besluta att minska familjens socialbidrag om barn som är feriejobbar. Det finns ingen lag som säger att barn har rätt att behålla det de tjänar. Socialtjänstlagen, som är en ramlag, ger kommunen och socialkontoren tolkningsföreträde om vad som ska gälla i beslut som fattas i enskilda ärenden. Vi anser att det är felaktigt att låta ungdomars feriejobb minska familjens socialbidrag. Detta system är både hårdhänt och okänsligt eftersom det drabbar en redan utsatt grupp i vårt samhälle. Samhället ger helt fel signaler när kommunen säger till ungdomar att deras lön inte ska gå till att förbättra deras eller familjens ekonomi utan till att reducera kommunens kostnader. beskriver i sina allmänna råd att man bör ta hänsyn till ungdomarna själva, att de ska uppmuntras att arbeta och att de aldrig är underhållningsskyldiga för familjen eller sina föräldrar. Detta måste bli tydligare, så att kommunerna inte kan frångå detta. Därför anser vi att socialtjänstlagen bör ändras så att kommunernas socialtjänst inte tillåts att sänka familjers socialbidrag när barnen feriejobbar.
mot · GU02So454 · 2006-10-24 00:00:00 — Rätt för vårdinstanser att dela vårdregister tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta vårdinstanser att dela vårdregister. har patienter möjlighet att söka vård både utanför sitt landsting men även hos privata vårdinrättningar. Varje enskild vårdgivare upprättar över sin patient en patientjournal eller vårdregister (patientjournaler som förs elektroniskt är t.ex. att betrakta som vårdregister.) Enligt patientjournallagen (1985:562) och vårdregisterlagen (1998:544), som reglerar hur personuppgifter får behandlas med hjälp av IT inom hälso- och sjukvården, tillåts inte flera vårdgivare att dela på ett och samma vårdregister. Ett landsting och en kommun kan inte ha ett gemensamt vårdregister, inte heller kan en privat vårdgivare ha ett register tillsammans med en annan vårdgivare, t.ex. ett vårdbolag eller ett landsting. Möjligheterna för olika vårdinstanser att dela vårdregister borde utrönas.