ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ221 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av finansieringen av städningen av och kustnära miljöer. Skräp utgör ett allvarligt problem i och kustnära miljöer och problemet ökar. Skräpet skadar, orsakar lidande samt hotar ekologiska system, varför det måste transporteras bort. Den för kustkommunerna så betydelsefulla turistnäringen drabbas dessutom av nedskräpade och skär. I är särskilt drabbat av marin nedskräpning. driver skräp iland längs . Från och för strömmar med sig skräpet till och där det samlas och blåser iland. av det skräp som tas omhand har sitt ursprung i utlandet, och av totala skräpmängd hamnar längs de bohuslänska stränderna. Arbetet med strandstädning är ett uppdrag som faller utanför ordinarie uppgifter och ansvar hos stat, region och kommun. Många kommuner arbetar med strandstädning och tillhandahåller arbetsbåtar, arbetsledande personal och transporterar skräpet till de kommunala sopstationerna för vidare destruktion. Det är emellertid osäkert om det kommer att finnas ekonomiska resurser för denna verksamhet när kommunerna måste prioritera basverksamheter som skola, vård och omsorg. Det finns därför ett behov av att göra en nationell översyn av hur städningen av och kustnära miljöer ska finansieras.
mot · GU02MJ222 · 2006-10-26 00:00:00 — Förvaring och import av ormar och giftiga djur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nationella regler för hållande av ormar och giftiga djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skärpta regler för import av ormar och giftiga djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell lista över synnerligen giftiga och farliga djur för att kunna förbjuda att de handhas av privatpersoner och hålls som husdjur. Gemensamma regler för tillståndsgivning och hållande av orm och andra giftiga djur Den som önskar ha en orm som husdjur söker tillstånd från kommunen eller från sin hyresvärd för att få ha dessa djur. Olika regler gäller beroende på var man bor. I vissa kommuner finns omfattande regleringar och krav. Detta för att förhindra olycksfall, men också utav hänsyn till den oro och rädsla som många människor känner för denna typ av djur. I andra kommuner finns det inga regleringar alls. Giftiga djur kan således vara tillåtna i såväl flerfamiljshus som egna hus. Den enda reglering som finns är om fastighetsägaren skrivit in detta i hyreskontraktet. Denna ordning är otillfredsställande. Reglerna för tillstånd och former för att hålla ormar och andra giftiga djur bör göras lika över hela landet. Oavsett var man bor bör man vara tvungen att söka tillstånd och uppnå uppställda kriterier för säker förvaring. När det gäller import kan vem som helst ta in tre reptiler från annat land utan att begära tillstånd. Detta oavsett om djuret är giftigt eller ej. Den som önskar importera fler än tre reptiler ansöker om att bli reptilimportör hos . Detta tillstånd kostar och gäller . kan personen ta in obegränsat antal djur. För att få tillståndet ställs inga krav på att djuren ska vara ofarliga, inte heller att de kommer att förvaras i en kommun där det är lagligt eller att förhållandena kommer att vara säkra. Tullens uppgift är enbart att kontrollera att de djur som införs är av den art som tillståndet anger och att djuret inte är utrotningshotat. För att få kontroll över vilka giftiga djur som finns i landet bör importregler om orm och andra giftiga djur skärpas. Förbjud privatpersoner att handha synnerligen giftiga djur Vissa giftormar är svåra att hantera och har synnerligen verksamt gift. Detta gör dem olämpliga som husdjur. Vissa ormar är så farliga och olämpliga att handhas av privatpersoner att dessa bör förbjudas helt. En nationell lista över förbjudna husdjur bör upprättas. Exempel på ormar som bör upptas på denna lista är kobror, mambor och vissa skallerormar. Det ska alltså inte, såsom fallet i vissa kommuner är , vara tillräckligt att dessa hålls i fastighet som inte innehåller bostäder. För djur som inte är uppförda på ovanstående lista bör tillstånd för förvaring av ormar och giftiga djur i flerfamiljshus generellt vara restriktiv.
mot · GU02MJ223 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en åtgärdsplan för för att trygga bl.a. ålens fortbestånd. Ålbeståndet har minskat kraftigt i hela liksom i övriga . Det gäller också i . Vi har ett ansvar för att sätta in åtgärder på alla politiska nivåer. Också har uppmärksammat problemet. Minskat insteg av ålyngel vid Europas kuster har angivits som en av de främsta orsakerna till minskningen. Miljöpåverkan och överfiske är andra orsaker. Priset på ålyngel är en tung kostnad för de fiskevårdsföreningar som säkerställer förekomst av ål genom utsättning. Staten har ett ansvar för att ålutsättningen kan fortgå. Det är inte acceptabelt att bolag får köpa sig fria från att ålarna ska kunna ta sig förbi kraftverken. är största vattendrag. Det krävs insatser för att ålen ska ha en framtid i . Ett hinder för ålvandringen upp genom är krafverksturbinerna. De tidigare vandringslederna i Lagans vattensystem bör återskapas genom t.ex. trappor. Dagens barriärer i vattensystemet måste undanröjas för att kunna behålla ålen men även för att utveckla det småskaliga fisket med fiskarter som öring i . För att åstadkomma nödvändiga förändringar krävs samverkan mellan kommuner, län, myndigheter och näringslivet utmed Lagans vattensystem. Regeringen bör ta initiativ till en åtgärdsplan.
mot · GU02MJ224 · 2006-10-25 00:00:00 — Miljömyndigheternas arbete med tillsyn av byggföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en effektivisering av miljömyndigheternas tillsynsarbete av byggföretag bör komma till stånd. Svenska företag är på många sätt föregångare internationellt sett vad gäller miljöpåverkan, och det är en utveckling som ska uppmuntras av både politiker genom lagstiftning samt av oss medborgare som konsumenter. Inom byggindustrin är insikten stor om vilka miljövinster som kan göras genom att effektivisera energianvändningen, att de farligaste kemiska ämnen bör fasas ut från byggvarorna och att byggavfallet innehåller många miljöstörande ämnen, som riskerar att läcka ut i miljön om avfallet inte behandlas på rätt sätt. Ett stort antal myndigheter har tillsynsansvar för byggföretagen: har tillsynsansvar enligt , PBL. Enligt PBL ska en rivningsplan upprättas före rivning och lämnas till . Kravet på rivningsanmälan och rivningsplan har inneburit att både byggherrar och kommuner skaffat sig kunskap om hur olika rivningsavfall kan och bör omhändertas. har ansvar för den yttre miljön. Då byggverksamheten inte betraktas som stationär är den inte föremål för tillstånds- eller anmälningsplikt till lokala miljömyndigheter. Däremot är hanteringen av byggavfall, utsortering och transport av det farliga avfallet och restriktioner angående deponering exempel på tillsynsuppgifter för miljönämnden. Kemikalieinspektionen är central tillsynsmyndighet med ansvar för kemikaliekontrollen. Myndigheten har tillsyn över importörer och tillverkare av kemiska produkter och ger stöd till kommuner och länsstyrelser i deras kemikalietillsyn. Tillsyn kan gälla t ex kontroll av säkerhetsdatablad för farliga ämnen. Alla tre myndigheterna kan även använda sig av de allmänna hänsynsreglerna i . är dock omfattningen av tillsynsverksamhet riktad mot byggföretagen mycket blygsam. I samordningen av insatserna från de tre centrala myndigheterna saknas till exempel kopplingen mellan avfallslagstiftningen och kemikalielagstiftningen och stödet till de lokala myndigheterna vid tolkning av regelverken är inte tillräcklig. Dessa frågor har tidigare belysts i olika rapporter, dock utan att några större framsteg har gjorts. För att underlätta för de miljömedvetna företagen inom byggindustrin är det därför angeläget att en effektivisering av tillsynsverksamhet kommer till stånd.
mot · GU02MJ225 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort förbudet mot blyammunition vid jakt på fast mark. Att förbudet mot bly tillkom berodde säkert på ökade inflytande över regeringsmakten och den debatt som utvecklades av den miljöpåverkan som bly har i bensin. Detta är dock att skilja från det bly i metallisk form som används vid jakt och . Blyammunition har stora fördelar vid jakt bl.a. genom hög anslagsenergi, låg risk för rikoschetter, låg risk för gnistbildning och antändning av skog, låg risk för skador på sågklingor samt liten miljöpåverkan genom sin stabilitet. Både forskning och erfarenheter från andra länder visar geovetenskapligt m.m. att bly i fast form på fast mark inte innebär ett egentligt miljöproblem. Något fullvärdigt alternativ är svårt att se både i förhållande till blyammunitionens fördelar samt priset i förhållande till alternativen. I , där man gått över från blyhagel till stålhagel , finns det studier som snarare visar på en ökad skadskjutningsfrekvens i samband med övergång från bly- till stålhagel, men att den minskade igen när man väl lärt sig stålhaglets egenskaper och minskat skjutavståndet. Vid en internationell konferens i , med 140 deltagare från 20 länder, konstaterade man att något rimligt alternativ till bly i kulammunition samt hagelammunition vid skogsjakt inte föreligger och att strävandena att finna alternativ måste fortsätta. Exempelvis konstaterades att man nu i fastställt att nickeltungsten, som amerikanska försvaret använt som substitut för bly i kaliber 5.56, är cancerframkallande.
mot · GU02MJ226 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett införselförbud av krabbklor till . Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken är fångst och försäljning av krabbklor särskilt reglerat. Huvudregeln är att endast hela krabbor får saluföras. Trots det finns ett fiske av krabbor där syftet enbart är att fånga krabban och avskilja klorna för att sedan förpassa den tillbaka till havet igen. I en del fall blir även ofullständigt matade krabbor av med sina klor för att därefter slängas tillbaka till en för dem säker och långsam svältdöd. Alltför ofta ser man nykokta krabbklor som enskild produkt till försäljning i fiskaffärerna. Krabbklor är en av de mest åtråvärda delarna av krabban och de betingar ett högt pris. För att komma tillrätta med denna avart i krabbfisket krävs ett förbud mot fångst och hantering av avskilda krabbklor samt ett införselförbud av krabbklor till .
mot · GU02MJ227 · 2006-10-24 00:00:00 — Gemensamt retur- och pantsystem inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att ett gemensamt pant- och retursystem för burkar och flaskor införs inom EU. En viktig del i omställningen till ett hållbart samhälle är effektiva återvinningssystem av förpackningar. har ett bra retursystem för flaskor och burkar. kan det konstateras att det är vanligt att stora mängder ölburkar privatimporteras till i och med EU-medlemskapet. Dessa burkar ingår inte i det svenska pantsystemet för aluminiumburkar. Handeln mellan EU-länderna kommer med all sannolikhet att fortsätta att öka. Eftersom varje medlemsland har sitt eget retursystem för flaskor och burkar, är det många av dessa förpackningar som inte återvinns. bör därför verka för att ett gemensamt pantsystem för flaskor och burkar införs inom EU.
mot · GU02MJ229 · 2006-10-27 00:00:00 — Giftiga ormar i hemmet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för giftiga ormar i hemmet. har vi sett flera fall där giftiga ormar inneburit livsfara för människor då de försvunnit från sina burar. I ett uppmärksammat fall i fick ägaren livshotande skador. I försvann senare en orm från sin ägare. Den återfanns senare, men den var borta förorsakade ormen stor rädsla och osäkerhet för människorna i närområdet. Ormägaren hade alla tillstånd som krävdes för att få ha ormen hemma hos sig. Många av de ormar som människor har som husdjur är giftiga, och när människor har dem hemma hos sig kan livsfarliga situationer uppstå, inte bara för den som äger ormen utan även för dess omgivning. Därför bör reglerna kring att ha giftiga ormar som husdjur skärpas då ormarna kan vara en olägenhet för många människor.
mot · GU02MJ230 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fiske på statens vatten i fjällen. Att vandra i de fjällen innebär fantastiska naturupplevelser. Än större blir upplevelsen om man delvis kan fånga sin egen mat under vandringen. Tyvärr är det mycket krångligt att få fiska på statens mark om man är ute och fjällvandrar i de svenska fjällen. Man måste ha fiskekort på ganska många sjöar och i de bästa vattnen är det ofta de bofasta som har fiskerätten. För att underlätta för fjällvandrare borde det vara möjligt att till ett rimligt pris lösa ett fiskekort som gör det tillåtet att fiska i alla statens sjöar under förutsättning att den fisk man tar upp anrättas och äts på plats.
mot · GU02MJ231 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven som varit utrotningshotad har ökat mycket kraftigt i antal. Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GU02MJ232 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. har man kunnat konstatera stora brister i skötseln i en del av våra skogar. En av orsakerna till bristerna kan vara att många skogsägare inte uppfattar kraven i skogsvårdslagen på återföryngring som tillräckligt skarpa. En annan orsak kan vara att de skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Detta har lett till att vissa skogsägare försummar att röja skogen. Sammantaget leder detta till att återväxten i skogen blir mindre, vilket allvarligt kommer att påverka landets ekonomi eftersom skogen är en så viktig del av landets försörjning. Med anledning av detta är det angeläget att kraftfulla åtgärder sätts in för att öka de skogsvårdande insatserna när det gäller plantering, röjning och gallring.
mot · GU02MJ233 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra 28 § jaktförordningen så att vargen inte ska omfattas av denna paragraf. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vargen som turistattraktion. Vi svenskar verkar vara lätt kluvna i vår inställning till djuren. Vi reagerar starkt på olika reportage om djurplågeri i olika former när det gäller kor, grisar och hästar. Vi engagerar oss starkt för regnskogens bevarande liksom för natur med en unik flora och fauna. Vi upprörs över oljetransporter i känsliga vatten, som till exempel vid där många sällsynta djurarter hotas. Vi tar starkt avstånd från tjuvjakt på elefant, noshörning, flodhäst och lejon i avsatta reservat i . Vi berörs på djupet av ihjälklubbning av sälar och av hänsynslös valfångst som genomförs av norska och japanska industriella valfångstfartyg. Trots en del tillbud med dödlig utgång och fara för befolkning och andra djur finns inga svenska krav på utrotning av krokodil, tiger, haj, vissa giftiga ormar eller spindlar. Tvärtom skulle vi uppröras om det blev aktuellt. När vi sedan kommer till att diskutera de svenska rovdjursstammarna hörs plötsligt ett annat tonläge. Många står skräckfyllda inför en ökning av varg- och björnstammarna. Jägarna värnar sina intressen att få skjuta av djurstammar. Renskötseln har sina intressen av att vissa rovdjur helst utrotas, åtminstone inom de aktuella renbetesområdena. Tjuvjakten är tämligen utbredd. Vi måste få en sådan kunskap om och naturlig inställning till även rovdjursstammarna att de kan få tillåtas växa till en nivå där de långsiktigt kan överleva som djurarter i vårt land. Motstående intressen, som till exempel renskötsel och jakt, måste när det gäller djurarter som är hotade ur överlevnadssynpunkt klart och tydligt avvisas. Det är viktigt att agera hemma på det sätt vi önskar att andra agerar hos sig. Ingen skyddsjakt utan beslut Efter kallsinniga och egenmäktiga avskjutning av vargar förändras många förutsättningar. har trots kraftiga protester skjutit ett tiotal vargar. Dessa vargar är inte nationella vargar, utan de utgör delar av den gemensamma vargstam som rör sig över våra gränser. Vi anser med hänvisning till bland annat vargjakt, att beslut att varg skall omfattas av 28 § jaktförordningen skall omprövas. Skyddsjakt utan myndighetsbeslut är svår att skilja från ett jaktbrott. Denna möjlighet kan innebära att fredningen av rovdjuren sätts ur spel. Vargarnas attraktionskraft är stor. Det är dags att områden i som har vargar ser dem som en tillgång, inte ett problem. Vargspårning lockar människor världen över. Medier som , och flygtidning har alla haft stora reportage om detta. Denna form av ekoturism är en jättemarknad som glesbygden i knappast har råd att tacka nej till. I stället för att skjuta vargar legalt eller rentav genom tjuvjakt skulle till exempel som redan har ekoturismföretag kunna låta dessa utvecklas och bli fler. Varje vargpar är i levande tillstånd värda miljonbelopp i turisminkomster.
mot · GU02MJ234 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd av höga naturvärden i skogen. Fram skall skyddas i genom naturreservat och biotopskydd som man räknar med att skogsägarna själva på frivillig väg skall avsätta . Enligt vår mening är det för ett rejält omtag och ett nytt synsätt när det gäller hur skogen bäst kan klara både behovet av hög virkesproduktion och höga miljömål. Att staten i allt högre utsträckning skall köpa in tusentals hektar gammelskog och sedan i princip lägga en död hand över denna förefaller allt mer som en gammeldags och förlegad modell. Vi tycker att man i stället skall använda det genuina engagemang och intresse för skogen som finns hos det stora flertalet skogsbrukare. De har i generationer förvaltat och vårdat sina skogar till att utveckla en modern och framsynt skogsskötsel där det finns plats både för hög virkesproduktion och för ett långsiktigt skydd av höga naturvärden. Och när man gjort det så framgångsrikt att mycket höga naturvärden uppstått, då har man inte längre samhällets förtroende att fortsätta denna framgångsrika skogsskötsel. Då skall det i stället göras reservat av dessa bestånd. En rimligare hållning vore att låta skogsägarna själva frivilligt fortsätta skydda skog med höga naturvärden i de s.k. gröna skogsbruksplanerna. kan skyddsvärd skog avsättas för reservat i de stora arealer statlig skog som förvaltas av . Vi är också övertygade om att skogen kan ge mycket mer när det gäller vidareförädling av skogsråvaran, biobränslen, turism, jakt, fiske och rekreation. Skogen är en ännu till stora delar oupptäckt resurs med mycket stor potential. och är två av är landets mest utpräglade skogslän med alla de möjligheter detta innebär. Därför framstår det som oklokt och onödigt att eftersträva mycket höga nationella volymmål för nya naturreservat. Det ger dramatiska effekter på sysselsättning och ekonomi i områden som och . Här handlar det om reservat motsvarande ca 40 000 ha. Det motsvarar flera hundra skogsgårdar som ger sysselsättning och försörjning. Det ger också ett bortfall i avverkat virke . I stället bör särskilt värdefulla nya områden som upptäcks, tillsammans med de redan avsatta naturreservaten och alla gröna skogsbruksplaner hos enskilda brukare, kunna utgöra en god grund för framtiden. För att undvika konflikter mellan markägare och myndigheter bör det också vara obligatoriskt att samråd skall ske i samband med inventering av intressanta områden. Utgångspunkten bör alltid vara att skyddande av enskilt ägd skog skall ske i samråd med markägaren.
mot · GU02MJ237 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att reserverar tonnage och kW som ställs till Norrlandsfiskares förfogande, via inköp och fördelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa kreditgarantier med rimliga krav på säkerhet för inköp och utrustning av moderna båtar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör utarbetas gemensamma regler för strömmingsfiske mellan länderna runt och . Det svenska strömmingsfisket i har legat under , vilket kan jämföras med den svenska kvoten för området på . Fångstutvecklingen har varit negativ dels beroende på avveckling av trålfisket, dels på sälskadorna i det traditionella skötfisket. Det finns bestämmelser om en minskning av fiskeflottans storlek som har medfört att det uppstått en handel med tonnage och motorstyrka (kW) på båtarna. Den handeln har drabbat fisket i mycket hårt. Det beror på att det ekonomiskt mycket lönsammare fisket med västkustbåtar har kunnat betala höga priser för tonnage. En viktig framtidsfråga för är att behålla ett trålfiske. Då är det nödvändigt att det finns en modern fiskeflotta som kan bedriva ett effektivt fiske till havs tillsammans med andra länder. Med hänvisning till den dåliga lönsamheten för fiske med små båtar måste en möjlighet tillskapas så att kostnadsfritt tonnage och kW ställs till Norrlandsfiskarnas förfogande. Det kan ske genom att reserverar tonnage och kW, via inköp och fördelning. För att säkerställa tillgången på strömming både för färsk konsumtion och beredning (t.ex. surströmming) erfordras nu betydande investeringar i regional trålfiskekapacitet med mindre och medelstora båtar. Möjligheter bör finnas för bidrag eller införande av kreditgarantier med rimliga krav på säkerhet för inköp och utrustning av moderna båtar. Tillgången på strömming har dessutom minskat och vid tiden för surströmmingsinläggningen 2006 saknades , vilket kommer att leda till en brist på surströmming under detta år (20062007). En av anledningarna till att strömmingen minskar är att vi inte har samma regler för fiske mellan länderna runt och . Fiskare från har fiskat väldigt mycket strömming på Finngrundet. Av den strömmingen är för små för att räknas som matfisk och därför används de i stället till minkmat och fiskmjöl. verkar inte ha förståelse för det problem som uppstått för svenska strömmingsfiskare. För oss norrlänningar är matströmmingen viktig och då inte minst surströmmingen. Diskussioner om gemensamma regler för strömmingsfiske bör därför utarbetas mellan länderna runt och .