mot · GU02T315 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Huvudstaledens roll i det statliga vägnätet. trafiksituation är mycket besvärande. den senaste mycket stora organisatoriska förändringen var tillkomsten av med sitt ansvar för sjukvård, kollektivtrafik och övergripande trafikplanering har ökat med över 400000 invånare; om man räknar med besökare i vår huvudstadsregion är ökningstalet än högre. Från i har , bland annat genom återkommande riksdagsmotioner från i och i , understrukits angelägenheten av att åtgärder vidtas för att förbättra framkomligheten i västra och nordvästra , att minska restiderna för 10000-tals löntagare och företagare i regionen och inte minst minska de meningslösa miljöpåfrestningar som långa bilköer innebär på regionens nu otillräckligt dimensionerade vägnät. Dessvärre måste noteras att förslagen till förbättringar, trots angelägenheten, inte vunnit bifall. Tvärtom har, bland annat genom regeringens beslut att prioritera vägutbyggnaden i , ytterligare senareläggningar av också samhällsekonomiskt extremt lönsamma vägprojekt i fått senareläggas. Framkomligheten i trafiken i har emellertid , särskilt i närheten av och omgivningarna kring , till följd av bristande investeringar i infrastrukturen, såväl spårbunden som andra trafikmedel, minskat och restiderna därmed ökat, till starkt men inte minst för ett effektivt näringsliv. producerar ingenting, ingen välfärd. Förklaringen till ökade köer och ökade restider kan bland annat sökas i otillräckligt statligt ansvar för finansieringen av ny infrastruktur samt att infrastrukturen inte på tillräckligt sätt förstärkts i takt med den omfattande inflyttningen och utbyggnaden av näringslivet. Den undersökning bland kommuner som landshövdingen gjorde 2003 på uppdrag av ministären () i syfte att stimulera byggandet av fler bostäder i länets kommuner pekade framför allt på brister i infrastrukturen. Det var, påtalade en rad kommuner, det avgörandet skälet till att skjuta upp angelägna bostadsprojekt och utgjorde därmed det största hindret för omfattande byggnation av nya bostäder. Dessvärre vidtogs inga åtgärder på kommunikationsområdet för att stimulera kommunerna att öka sin beredskap att producera bostäder till följd av de klarlägganden som landshövdingens undersökning innebar. Ett bra, men skrämmande, exempel utgör det länge planerade men ogenomförda vägprojektet i västra . Detta viktiga kommunikationsprojekt ingick i den parlamentariska Stockholmsberedningens uppräkning av de mest angelägna investeringarna i regionens infrastruktur (SOU 2002:11). Likaså inkluderas det i RUFS, Regionala Utvecklingsplanen för , antagen inom 2001 och förtjänstfullt uppdaterad och reviderad till följd av nya fakta och omständigheter. Byggandet av Huvudstaleden skulle, som framgick av SOU 2002:11, lösa upp en av de värsta trafikpropparna i hela : den bristfälliga kopplingen mellan nordvästsektorn och . Leden är tänkt att binda samman E4 vid i och i via en lång tunnel under och en ny bro över . På så sätt åstadkoms också en bättre anslutning mot E18 längre norrut. Trafiksituationen skulle förbättras påtagligt från i söder till i norr. Redan vid Essingeledens utbyggnad påbörjades planeringen för byggandet av fortsättningen, Huvudstaleden. Att nu äntligen förverkliga detta angelägna trafikprojekt skulle inte bara ge stora trafikmiljövinster för 10000-tals invånare i , och utan också medföra en betydande kapacitetsökning för trafiken till och från norra där ju bland annat ligger och kräver snabba marktransporter till och från flygplatsen för att företagen skall klara en hård internationell konkurrens. Huvudstaleden behövs för att klara den framtida kapaciteten mellan nordvästsektor och innerstad. Den skulle spela en central roll i den övergripande vägstrukturen för som helhet. Av detta skäl bör den framtida Huvudstaleden ingå i det statliga vägnätet och de statliga vägplanerna, och inte ses som en fråga där de berörda kommunerna får lösa finansieringen själva.