ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So274 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förebyggande åtgärder inom hälsoområdet. En stor del av den tillgängliga statistik och medierapportering som finns visar att det finns allvarliga brister i den svenska folkhälsan. Dessa brister kan i stort indelas i två huvudgrupper. Å ena sidan handlar det om luftföroreningar och oacceptabla arbetsmiljöer/arbetsplatser m.m. Å andra sidan finns en stor grupp mer eller mindre självförvållade vällevnadssjukdomar som exempelvis övervikt och bruket eller missbruket av alkohol och droger. I den första gruppen finns det till viss del mer raka och hanterliga metoder för att komma till rätta med missförhållanden. I den andra ohälsogruppen, med mer individuella problem, läggs mycket av ansvaret på den enskilde individen. Vi tänker på bruket/missbruket av droger, narkotika, alkohol och rökning. Sedan vårt lands gränser öppnats i och med inträdet i EU har tillgängligheten ökat och den okontrollerade införseln av narkotikapreparat och andra droger fått ökad rörlighet på grund av försvårade kontrollmöjligheter. Konsekvenserna av detta har lett till ökat individuellt beroende samt fysiska och psykiska lidanden för enskilda individer, familjer och alltför många barn. Det förhållandet att rökning numera går allt längre ned i åldrarna, vilket även gäller bruket av alkohol, anser vi vara en risk för framtida beroende samt även risk för övergång till tyngre drogmissbruk senare i livet. Rökningen utgör också en allvarlig hälsorisk som i alltför många fall leder till individuella lidanden och för tidig död. Det orsakar också samhället stora kostnader och belastar sjukvårdens resurser. Även om allmänna kostnader för vår allmänna ohälsa tar alltför stor del av vår gemensamma ekonomi, är det i första hand omsorgen om individens kända och oönskade lidanden och olycka vi tänker på och som vi anser bör minska genom ett gediget arbete med bl.a. förebyggande åtgärder. Det görs en hel del, men vi är övertygade om att ytterligare förbättringsmöjligheter är möjliga att åstadkomma.
mot · GU02So275 · 2006-10-25 00:00:00 — rätt att överta bostadsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten för att överta bostadsbidrag. Vissa människor som hamnat i en svår ekonomisk situation och har kontakt med kan i vissa fall ha problem att hantera sin egen ekonomi. För vissa av dem skulle det underlätta om fick överta rätten till bostadsbidraget för att tillse att dessa pengar verkligen används till att finansiera boendet. På så sätt slipper de att hamna i fler ekonomiska trångmål. Därför borde en sådan möjlighet att har rätt att ta över bostadsbidraget finnas.
mot · GU02So276 · 2006-10-24 00:00:00 — Användning av telefoner och datorer för patienter inom rättspsykiatrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användning av telefoner och datorer för brottslingar dömda till rättspsykiatrisk vård. När en brottsling döms till fängelse råder förbud mot användning av mobiltelefon och datorer i fängelset. Döms brottslingen i stället till rättspsykiatrisk vård råder inte samma regler utan den dömde kan här använda sin mobil eller dator han eller hon är frihetsberövad. Eftersom det inte finns någon anledning att reglerna ska vara olika bör lagändring ske så att samma regler gäller inom rättspsykiatrin som inom kriminalvården.
mot · GU02So277 · 2006-10-24 00:00:00 — Kostnadsfria glasögon för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsfria glasögon för barn. För familjer med många barn kan det bli ekonomiskt kännbart om barnen har synfel som måste korrigeras. Därför skulle det vara rimligt att jämställa synfel med exempelvis hörselnedsättning, karies eller blindtarmsinflammation. Barn ska inte behöva vara beroende av välbeställda föräldrar för att slippa det handikapp som det innebär att ha ett synfel som måste korrigeras. Därför bör glasögon eller andra hjälpmedel för att korrigera synfel hos barn vara kostnadsfria.
mot · GU02So278 · 2006-10-25 00:00:00 — Gravida kvinnor och alkohol tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare aktiva åtgärder sätts in för att medvetandegöra gravida kvinnor om alkoholens skadeverkningar för att minska antalet alkoholskadade barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör inhämta uppgifter om de gravida kvinnornas alkoholkonsumtion från mödravårdscentralerna. Den ökade alkoholkonsumtionen är mycket oroande. Vi har stora bekymmer i vårt samhälle som är direkt alkoholrelaterade. Nämnas kan det ökade antalet alkoholrelaterade sjukdomarna, ökad brottslighet, barn som far illa på grund av alkoholmissbruk i hemmet samt att alkoholmissbruket sprider sig i ungdomsgruppen. När alkoholkonsumtionen går ned i åldrarna och ökar innebär det också att antalet gravida kvinnors drickande ökar. Att alkohol är fosterskadande är ingen ny kunskap, utan finns beskrivet sedan antikens början. beskrevs sambandet mellan tillväxthämning och alkoholexponering under graviditet. I en klassisk artikel beskrev och skadeeffekterna av alkohol på fostret och termen fetalt alkoholsyndrom (FAS) myntades. har utvecklingen gått snabbt och finns det ett starkt vetenskapligt stöd för att alkohol stör den invecklade process som pågår under fosterutvecklingen, med risk för påverkan på graviditetsutfallet, barnets kognitiva funktioner, beteende och organutveckling. I stort sett alla kvinnor i kommer i kontakt med MVC (mödravårdscentralen) som därför får en central roll när det gäller att förebygga eller lindra fosterskador på grund av alkoholbruk. Det är därför viktigt att barnmorskorna har en beredskap och kunskap för dessa frågor . Vi anser att åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån skydda det ofödda barnet från skador på grund av alkoholbruk. Ett sätt är att man obligatoriskt genom auditmetoden (frågeformulär) skaffar sig kunskap om hur alkoholkonsumtionen är hos den gravida kvinnan. Ett komplement till detta kan vara en s.k. timeline, dvs. en kartläggning dag för dag över alkoholkonsumtionen hos kvinnan från den dag hon blivit gravid. Detta förfaringssätt har, där det använts, visat sig vara mycket effektivt då det medvetandegjort kvinnan om hennes alkoholkonsumtion. Ytterligare en åtgärd är att i stället för att som skriva in kvinnan vid tionde graviditetsveckan skriva in henne tidigare för en mindre ingående information där just alkoholkonsumtionen tas upp. När det gäller kunskap om vilken alkoholkonsumtion gravida kvinnor har finns det en brist, då denna del i det nu befintliga inskrivningsformuläret inte ska inrapporteras till myndigheten.
mot · GU02So279 · 2006-10-26 00:00:00 — Individualiserat bistånd för ledarhund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att individualisera biståndet för ledarhund. I en motion skrev vi bland annat följande: Turerna kring hundskolan i har varit många, senast gick skolan i konkurs. Hundskolan ägs genom synskadades Iriskoncernen. före konkursen gjordes räddningsförsök med statliga pengar som slussades via . Handlingar utvisar utbetalningar med beslutsunderlag som vi ifrågasätter. Före konkursen återtogs en upphandling från kriminalvården och ett nytt underlag skickades ut, nu krävdes inte längre frihet från skatteskulder, och hundskolan kunde nu vara med. Efter konkursen lyckades förvaltaren sälja en flock outbildade hundar till försvaret under beteckningen minhundar. Enligt vår mening kan prisnivån ifrågasättas. Listan på underligheter kunde göras längre, och hade hundskolan varit ett vanligt småföretag så hade nog verksamheten utretts och likviderats tidigare.Oaktat konstigheter kring konkursen är det olämpligt att hundutbildningsverksamheten av ledarhundar ägs av som man genom hundskolan bedriver utbildning av ledarhundar. Ledarhundar finansieras via statsbudgeten och får en klumpsumma utbetald i utbyte mot att man ser till att synskadades behov av ledarhundar uppfylles. Det är orimligt att enskilda synskadade hamnar i händerna på en organisation som har ekonomiska intressen i hundutbildningsverksamheten. Det vore bättre att bidragen till hund slussades via till exempel som prövade den sökandes behov av och rätt till ledarhund. Kritiken kvarstår oförändrad och vi föreslår att biståndet vad avser ledarhund hanteras på samma sätt som annat bistånd enligt LSS. Därmed individualiseras biståndet och biståndstagaren får själv inflytande och makt över sin egen situation.
mot · GU02So281 · 2006-10-26 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalt framställt vin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn som syftar till att möjliggöra gårdsförsäljning av lokalt framställt vin. Försäljning direkt på gården där livsmedel produceras blir allt vanligare på landsbygden. Utan tvekan utgör detta ett viktigt ekonomiskt komplement till gårdens huvudverksamhet. Men det finns en kategori bönder som med gällande svensk lagstiftning inte har möjlighet att sälja vad de producerar direkt från den egna gården. Och det är vinbönderna. har ett antal vinodlingar på allvar kommit i gång i . Målet med dessa är odling och produktion av vin i kommersiellt syfte. Som i all kommersiell verksamhet är det av stor vikt att dessa vinproducenter får möjlighet att marknadsföra och sälja vad de framställer. Men till skillnad från sina vinodlande kolleger i de mer kända vinländerna inom Europeiska unionen har de svenska vinbönderna ingen möjlighet att sälja sitt vin direkt från gården. Svenskt vin och svensk vinproduktion har framtiden för sig. Men denna förhållandevis nya näringsgren måste få möjlighet att utvecklas och bli kommersiellt gångbar. En möjlighet är att få visa hur vinframställningen går till och sedan direkt på gården sälja det lokalproducerade vinet, både i butik och i en gårdsrestaurang. Det vore till stor fördel för den svenska landsbygden om vinproduktion, på såväl druvor som annan frukt, kunde bli en näring att räkna med. Vintillverkning och lokal gårdsförsäljning skulle öppna för nya arbetstillfällen och vara positiv för turismen. Det är därför synnerligen angeläget att vi i får ett regelverk som gör att det blir tillåtet med gårdsförsäljning av lokalt framställt vin.
mot · GU02So282 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nationellt för ambulanssjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt för ambulanssjukvård bör förläggas till . startade ett inom ambulanssjukvård/prehospital akutsjukvård, benämnt Prehospen. Det är en samverkan mellan , och . Kunskapscentrumets uppgifter är att bedriva utbildning, forskning och kunskapsspridning som kommer regionens vårdverksamheter, personal och patienter till godo. I detta centrum finns en samlad kompetens inom prehospital akutsjukvård med fokus på den dagliga ambulanssjukvården till skillnad från katastrofsjukvård. En annan fördel är det nära samarbetet mellan ambulanssjukvården och högskolan samt mellan vårdare och akademiker. Kunskapscentrumet vänder sig till både ambulanssjukvårdare och ambulanssjuksköterskor med ambulansteamets totala kompetenshöjning i fokus. Forskning på området har varit ringa. För att kvalitetssäkra forskningen inom kunskapsområdet krävs att den samlas på ett ställe. Ett nationellt centrum skulle underlätta för alla berörda parter förutom ambulanssjukvården, såsom räddningstjänst, polisen och försvaret, att ta del av och samverka i den nödvändiga och starkt efterfrågade kunskapsutvecklingen. Ambulanssjukvård är en betydelsefull del av hälso- och sjukvården som ingen riktigt tar ansvar för, till skillnad från katastrofsjukvård som har flera . Behovet av ett nationellt centrum är tydligt, inte minst för att skapa nödvändiga nätverk inom fältets vårdvetenskapliga forskning och utbildning. Den samlade kompetensen vid är unik, och detta befintliga centrum har en informell roll som landets prehospitala akutsjukvårdscentrum för den dagliga ambulanssjukvården. Målet med ett nationellt är att genom kunskapsbildning och kunskapsspridning höja kunskapsnivån inom landets ambulanssjukvård som kommer patienten, vårdaren och samhället till nytta. Nuläge för kunskapscentrumet Prehospen i Vid institutionen finns forskare inom vårdvetenskap. Forskning bedrivs inom följande temaområden: vårdmötet ur ett patientperspektiv dokumentation och information (IKT) inom ambulanssjukvård den prehospitala vårdens struktur och organisation arbetsmiljö och påfrestningar för ambulans-, polis- och räddningstjänstpersonal. Den här beskrivna utvecklingen på visar vilken stor potential som finns för fortsatt utveckling inom kunskapsområdet ambulanssjukvård, om tillräckliga resurser i form av kompetens och medel kan erhållas. har lämnat in ansökan till regeringen om att bli landets första professionsuniversitet där kontakten mellan akademin och yrkeslivet är en bärande tanke. Ett nationellt inom ambulanssjukvård skulle, förutom att tillgodose ett stort nationellt behov, också passa väl in i uppbyggnaden av ett professionsuniversitet.
mot · GU02So283 · 2006-10-26 00:00:00 — Småskalig öl- och vinproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av möjligheterna till gårdsförsäljning av vin och öl. Antalet lokala tillverkare av drycker som innehåller alkohol är i mycket blygsamt. Sambandet mellan god mat och god dryck är dock att betrakta som självklart. Lokalproducerade alkoholdrycker utgör en utvecklingsmöjlighet. För att på rätt sätt kunna nyttja denna potential krävs åtgärder för att förenkla hanteringen. I de flesta andra europeiska länder är det möjligt att såväl provsmaka som köpa vin eller öl, som tillverkats lokalt på gården. Denna möjlighet finns i praktiken inte i . Svenska öl- och vinproducenter får förklara för besökare, att de inte ens kan få provsmaka det som produceras på gården, vilket så klart är mycket frustrerande. Det är därför av stor vikt att möjligheterna utreds för att producenter med tillstånd ska kunna genomföra provsmakningar och kvoterad försäljning av vin och öl som tillverkats på den egna gården.
mot · GU02So284 · 2006-10-25 00:00:00 — Komplementärmedicinens roll i svensk sjukvård tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplementärmedicinens roll i svensk sjukvård. I många av länder märks att inställningen till komplementärmedicin blir alltmer positiv. Därigenom förbättras möjligheterna till att medborgarna får ett friskare liv. Likaså får de bättre möjligheter att tillfriskna när de drabbas av sjukdomar eftersom flera goda krafter kan samverka för individens bästa. Hälsofrågan är central i vårt samhälle och vi bör satsa mycket på förebyggande hälsoarbete. vet vi att sjukdomar slår till och då kan vi vända oss till den traditionella skolmedicinen som oftast kan erbjuda god behandling och vård. Det finns dock många exempel på människor som sökt och fått god hjälp hos dem som sysslar med komplementärmedicin. Därför är det viktigt att inget bör uteslutas som kan få människor att tillfriskna eller att må bättre. Komplementärmedicinens möjligheter att hjälpa till med förebyggande hälsovård och aktiv sjukvård bör uppmärksammas mera och den enskilde medborgaren bör ges rätt att på lika villkor kunna välja behandling inom den komplementärmedicin som anses motsvara traditionell medicinsk behandling.
mot · GU02So289 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om en etisk plattform och riktlinjer för prioriteringar i den kommunala omsorgen. presenterade sitt slutbetänkande Vårdens svåra val (SOU 1995:5). Bakgrunden var bland annat att det fanns tecken på svårigheter att fördela resurser inom vården. Utredningen sammanfattade sin syn på prioriteringar i en etisk plattform bestående av tre generella principer: människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. Med utgångspunkt från detta arbete beslöt 1996 (1996/97:60) om riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården. kompletterade utredningen med en allmän prioriteringsregel i 2 § hälso- och sjukvårdslagen som fastlägger målet för hälso- och sjukvården. Det uttrycks som att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ha företräde till vården. Lagen ger också alla medborgare rätten till en första bedömning, varefter den enskildes behov av hälso- och sjukvård kan bedömas om det inte är uppenbart obehövligt. Hälso- och sjukvårdslagen är en ramlag och lämnar därför stort utrymme för sjukvårdshuvudmännen och för vårdpersonal att tolka intentionerna i lagen. , , , regioner och landsting lägger nu ned stort arbete på olika arbetsmodeller, främst med vertikala prioriteringar men också horisontella så att ramlagens intentioner kan förverkligas. Kommunerna har ett hälso- och sjukvårdsansvar som de delar med landstingen för främst äldre multisjuka och funktionshindrade med både medicinska och sociala behov. Kommunerna har alltså att följa hälso- och sjukvårdslagen, men den lagstiftning som huvudsakligen styr kommunernas handlande är socialtjänstlagen. Konflikterna mellan de båda lagstiftningarna är uppenbar. Medan hälso- och sjukvårdslagen är en skyldighetslag innehållande prioriteringsprinciper baserade på den etiska plattformen är socialtjänstlagen en rättighetslag utan motsvarande principer. Av studier som Prioriteringscentrum i genomfört framgår att kommunerna av olika skäl inte känt sig direkt berörda av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso-och sjukvårdslagen. En förklaring kan vara att kommunerna genom lagstiftningen i socialtjänstlagen och i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade har flera prioriteringsordningar att följa och att oklarheter finns om vilka behov, de sociala eller hälso- och sjukvårdsbehoven, som i första hand bör lyftas fram. Inte heller fungerar samverkan mellan kommuner och landsting kring prioritering av de grupper med komplexa och sammansatta vårdbehov för vilka dessa har ett gemensamt ansvar. Snarare tycks dessa grupper ha sämre tillgång till vård och omsorg än vad andra delar av befolkningen har. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen tillsätta en utredning med uppgift att dra upp riktlinjerna för prioriteringar i omsorgerna samt ge förslag till förändringar i såväl socialtjänstlagen som lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade och eventuellt andra lagar så att också kommunerna i sitt prioriteringsarbete har en etisk plattform att grunda sina beslut på.
mot · GU02So290 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en äldresäkerhetsdelegation. gav 2003 ut en s.k. äldreskadeatlas med data och trender på nationell, regional och lokal nivå för perioden 19872001. I denna atlas, Äldres skador i , konstaterar att personskador utgör ett av de största hälsoproblemen bland äldre människor i . Det finns också stora skillnader i skadenivå mellan län och kommuner som inte har någon enkel förklaring. beräknade att de direkta behandlingskostnaderna vid fallolyckor som drabbade äldre människor kostade samhället . Om ingenting görs, beräknas kostnaderna uppgå till prisnivå. Ökningen är beroende på den ökade andelen äldre i befolkningen . Utredningen för framtiden (SOU 2003:91), i dagligt tal kallad Senior 2005, såg allvarligt på skaderiskerna för äldre vilka har både mänskliga och samhällsekonomiska konsekvenser. Man fann att det inte finns någon central instans som samlat arbetar med de risker som äldre människor löper. När det gäller risker för barn och ungdomar finns Barnsäkerhetsdelegationen som arbetat framgångsrikt för att minska skaderiskerna för denna åldersgrupp. och Senior 2005 är ense om att det bör inrättas en äldresäkerhetsdelegation för att arbeta vidare med dessa frågor. Avgränsningen av en sådan delegations arbetsuppgifter är inte given men en sådan satsning skulle kraftfullt kunna bidra till ett mer systematiskt arbete för att minska risker i bl.a. boende, närmiljö och trafik. aktualiserades frågan om en äldresäkerhetsdelegation i genom en skriftlig fråga från (fråga 2005/06:110). Dåvarande statsrådet svarade att förslaget då bereddes i och att hon avsåg att lägga fram en utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre . Hon ville därför inte föregripa denna med att föreslå några eventuella åtgärder. I dåvarande regeringens proposition 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre återfinns ett avsnitt om förebyggande av fallolyckor där regeringen lyfter fram att det är angeläget att kommuner och landsting bedriver ett säkerhetsfrämjande och skadeförebyggande arbete bland äldre kvinnor och män. Förstärkta resurser ansågs vara nödvändigt för det förebyggande arbetet i kommunerna. I propositionen nämns och arbete med att ta fram en metodhandbok i systematiskt säkerhetsarbete i kommunerna. Något förslag om en äldresäkerhetsdelegation som fortlöpande skulle kunna följa och utveckla säkerhetsarbetet för äldre finns inte med. Mot bakgrund av ovanstående bör en utredning om inrättandet av en äldresäkerhetsdelegation i likhet med den delegation man har för barn och ungdomar komma till stånd.
mot · GU02So291 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett psykiatriskt centrum i . Signalerna om brister i den psykiska vården är många. Även om en stor del av patienterna får bra och adekvat hjälp, vittnar många om att bristerna inom svensk psykiatri är mycket stora. Det är långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin, tusentals utskrivna patienter får inte den hjälp de har rätt till, dödligheten är hög och alltför få människor som lider av depressioner kommer under någon vård över huvud taget. Sjuka som borde få vård ska inte avvisas. Mellan 300 och 400 psykiskt sjuka som finns ute i samhället bedöms av som potentiellt farliga för sig själva och andra. Hemlösa är ofta psykiskt sjuka människor som förtjänar ett värdigare liv. Dessa brister har medfört att många människor far illa. Många av de problem som psykiatrin brottas med beror på att den förra psykiatrireformen slog fel. Men det beror också till stor del på en mycket kraftig brist på psykiatriker. Denna brist på psykiatriker kan förklaras av att det vidareutbildas för få läkare till psykiatriker. Många av de läkare som vill vidareutbilda sig till psykoterapeuter måste göra det inom ramen för dyra treåriga privata utbildningar. På många håll i landet löser man problemen tillfälligt med hyrläkare som kostar psykiatrin enorma summor. Detta är helt oacceptabelt i längden. Personalens arbetssituation blir ohållbar och patienterna får inte den vård de har rätt till. Alla blir förlorare. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att utveckla ett psykiatriskt centrum vid i syfte att snabbt få bukt med den allvarliga bristen på psykiatriker. Universitetsmiljön i inrymmer viktiga kompetenser med koppling till vård, omsorg och psykiatri. Bland annat kan nämnas: Vid utvecklingen av detta psykiatriska centrum bör man särskilt beakta: att erbjuda läkare specialistutbildning inom psykiatri, att utbilda psykoterapeuter inom både den kognitiva och psykodynamiska skolan, att samspela med om dessa utbildningars praktikplatser, att bedriva forskning om den psykiska ohälsan, att arrangera konferenser om den psykiska ohälsan och förebyggande psykisk hälsovård.