ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub246 · 2006-10-24 00:00:00 — Åtgärdsprogram vid byte av skola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på överlämnande av åtgärdsprogram vid byte av skola. Skolorna arbetar hårt för att ge de barn som har behov av extra stöd den hjälp de behöver och har rätt till. Skolorna kartlägger elevernas behov, upprättar åtgärdsprogram och lägger upp extra undervisning för de elever som behöver, har avstämningar och utvecklingssamtal tillsammans med föräldrarna och eleven. Så flyttar familjen och eleven tvingas byta skola. har föräldrarna ingen skyldighet att informera den gamla skolan om vilken skola som kommer att bli elevens nya skola. Gör inte föräldrarna detta riskerar mycket kunskap om eleven och det arbete som påbörjats i form av extra undervisning och stöd att gå förlorat och eleven riskerar att tappa både tid och det stöd eleven behöver innan den nya skolan gjort om samma arbete som en gång gjorts i form av tester och kartläggning och åtgärdsprogram. Därför bör ett krav på överlämnande av åtgärdsprogram finnas mellan skolorna och ett krav på föräldrarna att informera om vilken skola som blir elevens nya skola.
mot · GU02Ub247 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beräkning av fribeloppet på helår. Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedlen består av en bidragsdel och en lånedel. Till det finns möjlighet till tilläggsbidrag för studerande med barn. Många av de studerande kompletterar sitt studiestöd med att arbeta, både under terminerna och framför allt . Att studera på heltid kräver både tid och kraft . För att inte studierna ska bli lidande och dra ut finns det en begränsning hur mycket man får tjäna för att få ut fullt studiestöd. Detta fribelopp beräknas per halvår. Tjänar man för mycket riskerar den studerande att bli återbetalningsskyldig eller inte få ut av delar av studiestödet. Eftersom det är främst det extra arbetet sker riskerar den stora summan pengar den studerande tjänat att utbetalas , medan vårterminen kan vara i det närmaste fri från andra inkomster än studiestödet. Därför bör fribeloppet räknas per helår och inte som per halvår.
mot · GU02Ub249 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till svenskundervisning utomlands. Språket är det viktigaste verktyget för människan att behålla sin identitet och kultur. Genom sitt modersmål lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning . Det kostar många för att alla invandrarbarn skall få denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen i stället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar lever och studerar utomlands. Dessa har fått minskade anslag för sin undervisning i svenska vilket kommer att leda till ökade avstånd mellan dessa utlandssvenskar och deras hemland. Det är lika viktigt att satsa på de svenska barnens svenskundervisning utomlands som det är att satsa på invandrarbarnens hemspråksundervisning i . Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sitt modersmål är en viktig grundtrygghet som alla människor har rätt till. Mot bakgrund av detta är det rimligt att analysera vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GU02Ub250 · 2006-10-25 00:00:00 — Ungdomars möjligheter att besöka tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ungdomars möjlighet att besöka . Jag har vid åtskilliga tidigare tillfällen motionerat om vikten av att ungdomar från hela landet får en möjlighet att besöka huvudstaden och dess centrala institutioner. Motionerna har inte rönt någon större uppmärksamhet i riksdagsbehandlingen men det gör dem inte mindre viktiga. Utgångspunkten för denna och tidigare motioner är, och har varit, att regering och riksdag har ett stort ansvar för att motverka det minskande valdeltagandet bland unga människor. Det är viktigt att ungdomar intresserar sig för demokratifrågor. Att besöka huvudstaden kan för många ses som något vardagligt medan det för andra kan vara något riktigt stort. Alla har inte råd och möjlighet att göra det på egen hand, och det borde ur demokratisk synvinkel vara viktigt att man fick göra det en gång innan man röstar . De studiebesök som genomförs är till största delen från skolor med ett kort reseavstånd till huvudstaden. Vid samtal med ungdomar om demokrati och hur de demokratiska institutionerna fungerar stöter man ofta på uppfattningen: Jag vill också åka till och lära mer om detta. Inte minst stöter man på den uppfattningen bland de ungdomar som engagerar sig i projektet . Vid en internationell jämförelse kan man konstatera att flera länder ger specialdestinerat stöd till kommuner/skolor som låter sina ungdomar besöka huvudstaden och de nationella parlamenten. Ett stöd som utjämnar kostnaderna beroende på avståndet till huvudstaden. Ur både ett demokratiskt perspektiv och ett regionalpolitiskt kan man säga att dessa länder kommit längre än vi har gjort. Det har också inneburit att ungdomar, när de når rösträttsålder inte bara erhållit kunskap genom litteraturen, utan även med egna ögon och fysiskt fått ta del av parlamentet, dess organisation och arbetssätt. Frågan om besök i huvudstaden och dess centrala institutioner är inte en utbildningsfråga utan främst en fråga om demokrati. Man ska som ung ha möjlighet, oavsett vilken ekonomi ens föräldrar har, att besöka och studera de demokratiska institutioner som fattar beslut som påverkar ens vardag. Det är en medborgerlig rättighet som regeringen bör överväga att införa. bör därför begära att regeringen överväger förutsättningarna för att alla medborgare, oavsett var man bor, före uppnådd rösträttsålder kan genomföra ett organiserat besök i landets huvudstad, riksdag och riksinstitutioner placerade i .
mot · GU02Ub251 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på hantverksskolor med inriktning på återvinning av produkter och material. En av de största utmaningarna som står inför i och med den ökande globaliseringen är landsbygdsutveckling. För att stödja denna har olika projekt med olika fokus startas runt om i landet. Ett viktigt inslag i landbygdsutveckling och omställning till ett mer miljövänligt samhälle är de hantverksskolor som arbetar med recirkulation av produkter och material. Genom exempelvis olika delprojekt inom det nationella programmet Gröna jobb i form av åtgärder för hantering av rivningsanmälan, demontering av byggnader, återvinning och vidareförsäljning av material har hantverksskolor startat i . Till dessa projekt har utbildningsinsatser knutits, ofta i samarbete med institutioner för kulturvård, och universitet. För att utveckla och understödja hantverksskolornas verksamhet har även trädgårdshantverk och designutbildningar knutits till dem. Tillsammans med universitet och högskolor har hantverksskolorna kunnat erbjuda både gymnasiala och eftergymnasiala studier och forskning inom flera kunskapsintensiva områden som kulturhistoriska, naturvårdande och nyskapande perspektiv på byggnation, trädgård, park och landskap. Skolornas fokus ligger i att omfatta byggnadsvård av olika slag som restaurering av kulturminnen, underhåll, reparation och ombyggnad av olika typer av byggnader. Utbildningarna vid hantverksskolorna ger kunskaper om långsiktigt hållbart nybyggande bland annat genom studier av de historiska byggnadsmaterialens egenskaper, beprövad byggnadsteknik, återvinning och ekologi. Även brukande, odling, vård och förnyelse av befintliga trädgårdselement och trädgårdsmiljöer är viktiga beståndsdelar. Det skapar en kompetens för dokumentation, upprättande av restaurerings- och förnyelseförslag samt genomförande av restaureringsarbete för historiskt värdefulla miljöer som är ovärderlig när det gäller hållbar utveckling och bevarande av vårt svenska kulturarv. Vid hantverksskolorna förs hantverksmässigt utvecklingsarbete som en form för hantverkare till kunskapsfördjupning. Analys och redovisning sker med hantverket som medel. Utvecklingsarbetet syftar till att inlemma praktisk erfarenhet i utforskningen av vår historia, och att återvinna glömd kunskapstradition för framtidens produktion. Nya perspektiv skapas på byggnader, trädgårdar, landskap, material, verktyg, maskiner och hantverk. Ett exempel på hantverksskola som kommit långt är Dacapo i . Genom att samarbeta med och Gröna jobb har skolan kunnat erbjuda glesbygdskommunerna i stora möjligheter till utveckling inom näringar kopplade till miljö och ekologi. För att främja den hållbara utvecklingen är det viktigt att hantverksskolorna och andra utbildningar för byggnadsvård, hantverk, demontering och återvinning utvecklas.
mot · GU02Ub252 · 2006-10-27 00:00:00 — Frisök på kommunala gymnasieskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa s.k. frisök för elever som söker kommunala gymnasieskolor i andra kommuner än hemkommunen. vill ha en mångfald i utbildningsväsendet eftersom människor är olika, har olika intressen och lär sig på olika sätt. Därför är också rätten att välja skola central. kan elever välja fristående gymnasieskolor oberoende av vilken kommun den finns i, men den rätten finns inte när det gäller kommunala gymnasieskolor. För att öka elevernas valfrihet beslutade under förra mandatperioden att elever ska kunna söka gymnasieprogram och -inriktningar i andra kommuner, även om dessa finns i elevens hemkommun. Förslaget lades fram i av tillsammans med Socialdemokraterna och . Den nya regeringen har dock aviserat att den inte tänker genomföra beslut. anser att bör ge regeringen till känna att beslutet frisök ska införas, i enlighet med det tidigare beslutet.
mot · GU02Ub260 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en litterär kanon i skolan. Det finns ett starkt samband mellan skönlitteraturläsning, läsförmåga och elevens förmåga att klara andra skolämnen. Litteraturen är en ingång till svenska språket men binder också samman generationer, minoriteter och landsändar med varandra och ger oss gemensamma referenspunkter när det gäller den svenska litteraturen och historien så som den speglas av svenska författare . har svenska elevers läsförmåga försämrats. Nu-utvärdering , den största utvärderingen av som någonsin genomförts, visar att andelen lässvaga elever har ökat kraftigt. Mer än var tredje elev i årskurs nio anses behöva särskilt stöd, vilket är en tredubbling av antalet lässvaga elever sedan samma mätning gjordes 1995. En litterär kanon ett urval av litterära verk som läses i skolan bör införas i läroplanen. Det skulle tydliggöra elevernas rätt till stöd av skolan för att få läsa de främsta svenskspråkiga författarna och världslitteraturens stora verk. De elever som inte får stöd hemifrån i sin läsning gynnas mest av att en kanon införs. Det gäller barn som inte har föräldrar som läser särskilt mycket hemma och barn som inte har någon naturlig koppling till litteratur på svenska för att de eller deras föräldrar invandrat till . Betydande verk av utländska författare ska ingå, dels för att även dessa har haft stort inflytande på den svenska kulturutvecklingen, dels för att det har ett egenvärde att eleverna får en inblick i litteraturen i och andra världsdelar. hade den svenska skolan en litterär kanon. Det sågs som en rättighet för eleverna att vara förtrogen med författare som , och . I flera andra länder finns en litterär kanon angiven i skolan. I den norska avslutande år ska eleverna läsa t.ex. ska de norska eleverna läsa tal av t.ex. och . I den franska kursplanen finns listor på romaner, dikter m.m. mellan vilka lärarna kan välja i olika årskurser. På den franska romanlistan finns inte bara franska verk utan också betydelsefulla utländska, som t.ex. merveilleux Voyage de . Listan på vilka verk som ska ingå i kanon ska vara en bas och därutöver ska lärarna ha möjlighet att presentera andra verk för eleverna. Förslaget till en litterär kanon ska tas fram av sakexperter inom litteraturvetenskap, kulturhistoria och läsundervisning. Kanon ska revideras regelbundet och ingå i kursplanen i svenska för och kärnämneskurserna i svenska i gymnasiet. Detta bör ge regeringen till känna. i (fp)
mot · GU02Ub261 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i och på gymnasiet. Vi behöver röra oss mer i . Problemen med fetma ökar och inte minst barn drabbas av detta. Därför behöver barn röra på sig mer än vad man gör . Fysisk aktivitet minskar risken för ohälsa. Den är även viktig för den intellektuella utvecklingen hos barn. Dessutom bidrar motion till att barn orkar med sitt skolarbete på ett bättre sätt. Många forskare hävdar att skolelever på alla nivåer behöver fysisk aktivitet minst . Barn har en helt annan livsstil . Alltfler barn åker kollektivt till och från skolan. Fritiden ägnas i stor utsträckning åt att sitta framför tv-apparater och datorer. Den fysiska aktiviteten tillsammans med familjen inskränker sig till enbart promenaden till och från bilen. Eftersom det spontana idrottandet har minskat kraftigt tenderar de ungdomar som står helt utanför idrottsrörelsen i allt högre grad att vara passiva. Det har också resulterat i att 15-åringar har blivit tre till tyngre det . Vi vet att regelbundna motionsvanor lättare grundläggs . Barn och ungdomar som fått en positiv upplevelse av fysisk aktivitet och idrott har en betydligt större benägenhet än andra att vara fysiskt aktiva även när de blir äldre. Forskning om vuxnas motionsvanor visar tydligt behovet av att skapa intresse för fysisk aktivitet. Mer tid för idrottsämnet i skolan skulle kunna bidra till detta.
mot · GU02Ub262 · 2006-10-29 00:00:00 — Bättre kunskap i skolan om brott mot mänskliga rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om elevers kunskaper om brott mot mänskliga rättigheter som har ägt rum i , med fokus på rasism, diskriminering och förtryck. Det finns en baksida till historia. Fakta kring denna är egentligen lättillgängliga. Men de verkar inte spela den roll i den historiska allmänbildningen de borde göra. Förnekelsen av brott mot de mänskliga rättigheterna i svensk historia är ett hinder för att övervinna förnekelsen av strukturell diskriminering i dagens samhälle. I synnerhet verkar en kritisk syn på hantering av olika minoriteter i ha saknats. Men detta gäller också kunskaper om kön, funktionshinder och sexuell läggning. Skolan är en viktig aktör för inhämtande av kunskap om brott mot de mänskliga rättigheterna. De informationssatsningar som bl.a. regeringen tagit initiativ till har främst handlat om grova brott mot de mänskliga rättigheterna i historien och i andra länder. Förintelsen var en huvudfråga. Dessutom har frågan om kommunismens brott mot mänskliga rättigheter tagits upp. Då brotten är så enorma är det lätt att missa det faktum att de byggdes upp på den vardagliga avtrubbning av mänskliga rättigheter som pågår eller har pågått i många andra länder. Då brotten skedde någon annanstans blir den pedagogiska kopplingen till väldigt svag, i synnerhet med tanke på den förenklade bilden att har bidragit och bidrar till främjande av mänskliga rättigheter ute i världen. Med andra ord riskerar konsekvensen bli den att eleverna tror att brott mot de mänskliga rättigheterna har skett på andra platser i en annan tid och att därmed historia och nutid är fria från detta. Även forskning i andra länder kommer till liknande slutsatser: Indeed, discrimination in the past and in other countries, // sometimes gets more attention than ethnic and racial inequality in present-day society. (van Dijk, 1993:196) Därmed är det viktigt att undersöka i vilken utsträckning eleverna i grund- och gymnasieskola känner till de brott mot mänskliga rättigheter som begåtts och begås i . Utgångspunkten kan tas i exempelvis den historiska behandlingen av samer, romer, judar och andra minoriteter. Steriliseringspolitiken och agerandet före och under är av intresse. Även den officiella diskrimineringen av kvinnor, homosexuella och människor med funktionshinder är av intresse i detta sammanhang. Dessutom borde det utvecklas undervisningsmaterial som kan bidra till en förhöjd kunskap och medvetenhet kring dessa frågor dels bör skollitteraturen ses över så att rasistiska och diskriminerande bilder och texter tas bort, dels behöver man se till att utbildningen i skolan tar upp rasism och diskriminering som en del av historia. Om man förstår hur till exempel romer, samer, judar och andra har hanterats i och om man förstår att kolonialism och slavhandel också är en del av historia, kan det underlätta mer kritiska insikter i dagens rasism och diskriminering.
mot · GU02Ub265 · 2006-10-23 00:00:00 — Finansiering av kommunala lärcentrum tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten tar över ansvaret för finansieringen av kommunala lärcentrum. I samband med växte ett stort antal s.k. regionala lärcentrum fram. finns det lärcentrum i ca 250 kommuner. rapporter om lärcentrum visar tydligt att dessa växt upp utifrån lokala och regionala behov och förutsättningar. Där sägs att lärcentrumsverksamheten ofta handlar om att erbjuda en neutral arena för bred samverkan kring vuxenutbildning, att förverkliga en infrastruktur för vuxnas lärande, att utveckla flexibelt lärande och arbeta för en behovsstyrning av utbudet. Landets lärcentrum erbjuder såväl grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning, påbyggnadsutbildningar, kvalificerad yrkesutbildning som högskoleutbildning. Inte minst har lärcentrum inneburit en förbättrad tillgång till högskoleutbildning och därigenom bidragit till en breddad rekrytering. av alla högskolestudenter läser vid lärcentrum. En majoritet av dem har en bakgrund där tidigare erfarenheter av studier vid högskola saknas. Många av dessa studenter är äldre än genomsnittet högskolenybörjare. Dessutom gör studier vid lärcentrum det möjligt att bo kvar på hemorten och att högskoleutbildningen har fått en större geografisk spridning. Dessvärre drivs ofta verksamheten som tidsbegränsade projekt, vilket skapar osäkerhet och otrygghet. Detta var ett problem som uppmärksammades redan i om lärcentrum 2004. har läget blivit ännu mer prekärt eftersom de flesta yttre källorna till finansiering av lärcentrum redan har upphört eller upphör . Verksamheten vid lärcentrum bör få möjlighet att utvecklas och få en betydligt fastare form. Kommunerna måste få möjlighet att utveckla verksamheten och exempelvis samarbeta om en gemensam infrastruktur med ett större lärcentrum i en större kommun som nav och med olika mindre lärcentrum i angränsande mindre kommuner som lättillgängliga satellitenheter. Framförallt måste ytterligare medel tillföras verksamheten, och det bör skapas en hållbar lösning för finansieringen av lärcentrum som permanenta lärmiljöer. Eftersom huvuddelen av de utbildningar som genomförs vid lärcentrum är statligt finansierade är det rimligt att staten också finansierar de fysiska förutsättningarna för dessa utbildningar och sålunda övertar detta ekonomiska åtagande från kommunerna. Kostnaderna för detta redovisas i budgetmotion (se 2006/07:Fi245). Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub266 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att rektorsutbildningen ska vara en högskoleutbildning och att ansvarig myndighet ska vara samt att anordnandet bör knytas till lärarutbildningen och det särskilda organ/fakultetsnämnd som finns för lärarutbildningen. Ett gott ledarskap i skolan kan se olika ut och den individuella bedömningen ligger hos de berörda lärare, elever, föräldrar m.fl. För är utgångspunkten att rektors roll ska vara tydlig i den meningen att hon/han ska ha det pedagogiska ansvaret och uppfylla det som åligger skolan genom dess styrdokument. Vi vill därför att rektors roll ska vara att vara pedagogisk ledare och inget annat, det är varken rimligt eller riktigt att rektor även ska bära det administrativa ansvaret. Det är angeläget med en ny skollag där rektorernas roll tydliggörs än mer. Det är också viktigt att den pedagogiska verksamheten utformas och utvecklas tillsammans med eleverna och lärarna. Det pågår ett arbete med att utveckla och förstärka rektorsutbildningen. Det är välkommet men vi är kritiska till delar av det förslag till ny rektorsutbildning som Myndigheten för skolutveckling har presenterat. Det har byggts upp en kompetens vid de lärosäten där utbildningen bedrivs och det är viktigt att den kompetensen tas till vara. har det uppdrag som finansierar verksamheten sagts upp eftersom frågan är under utredning. Utbildningen bör ske vid högskola för att garantera kvalitet m.m. Den bör som annan sådan utbildning ha som myndighet. Uppdragets inriktning och omfattning (antal poäng, huvudsakligt innehåll) bör klargöras, då rektorsutbildningen uttalat bör utgöra en del av den statliga styrningen av skolan. Det är därför också rimligt att utbildningen organisatoriskt tydligt knyts till lärarutbildningen och det särskilda organ som inrättats för lärarutbildningen. är rektorsutbildningen mer eller mindre starkt knuten till lärarutbildningen på de högskolor där den finns. bör emellertid den organisatoriska anknytningen förstärkas och fördjupas. Det är viktigt att forskning också kan knytas till verksamheten och samordnas med övrig forskning med inriktning mot lärarutbildning och pedagogisk yrkesutövning för vilken de särskilda organen/fakultetsnämnderna ansvarar. Om utbildningen dessutom ska vara påbyggbar är det ytterligare ett argument för att den hör hemma vid högskolan och regleras av examensbestämmelser. föreslår att rektorsutbildningen ska vara en högskoleutbildning och att ansvarig myndighet således ska vara samt att anordnandet bör knytas till lärarutbildningen och det särskilda organ/fakultetsnämnd som finns för lärarutbildningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub268 · 2006-10-18 00:00:00 — Hemkunskap och idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hemkunskap och idrott i skolan. Många drabbas av fetma och alltfler drabbas av s.k. välfärdssjukdomar. Det har visat sig att detta drabbar många barn och ungdomar som är i början av livet. Orsaken kan vi finna i bl.a. för högt socker- och fettintag i kombination med för lite motion. Risken att drabbas av diabetes och hjärt-kärlsjukdomar är välkänd. Problemet har ofta påtalats av läkare, skolsköterskor, idrottslärare och andra. Det finns många orsaker till att barn och vuxna äter fel och för mycket i förhållande till vad de behöver. Många barn och ungdomar har exempelvis intressen som inte är fysiskt ansträngande utan stillasittande, som att spela dataspel och surfa på Internet. Skolan är viktig för att utbilda elever i kost och motion. Information och utbildning är viktigt redan från det första skolåret. I dagens skola tillbringas alltmer tid stillasittande i skolbänken. Ofta får hemkunskapsämnet och idrott mindre utrymme. Detta måste brytas och hemkunskapsämnet bör uppvärderas och hemkunskapslärarnas roll utvecklas och stärkas. Därutöver behöver skolan arbeta för att höja intresset för dessa ämnen så att eleverna i högre grad än väljer dem inom det fria valet.