ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So309 · 2006-10-29 00:00:00 — Arbetet med att ge patienter möjlighet att elektroniskt ta del av sin journal bör därför skyndas på. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vården ska styras demokratiskt. Den politiska makten ska besluta kring övergripande ekonomisk fördelning, prioritering och inriktning. måste det finnas en stor respekt för att den medicinska professionen besitter en kompetens som många politiker saknar. Politiker ska inte göra medicinska bedömningar. I det förra avsnittet sa vi att det är dags att ge mer makt åt personalen i sjukvården. Men det är också dags att våga ifrågasätta maktfördelningen inom vården. Dagens sjukvård är i många avseenden bakbunden av förlegade hierarkier. En sådan ordning är djupt föråldrad och kräver rejäla förändringar. Vi vill se en modern vård där all personals förmåga tas till vara och där alla medarbetare känner att deras röst spelar roll. Förutsättningarna för en effektiv medicinsk behandling är god omvårdnad som stödjer patientens egen förmåga till hälsa. Omvårdnad är sjuksköterskornas och undersköterskornas egna ansvar och kompetens. Vi vill ha en vård där teamet står i centrum. Det är viktigt med kontinuitet och en etablerad kontakt med läkaren men det gäller även teamets övriga personal. För många patienter med omfattande behov är det ofta distriktssköterskan eller undersköterskan som är den primära och mest frekventa kontakten. Den demokratiska sjukvården ska på lika villkor samarbeta med personal i skolan, , äldreomsorgen och inom kommunens funktionshinderverksamhet. Utifrån en helhetssyn samarbetar personalen för att ge den enskilda patienten bästa möjliga vård och stöd. Man skaffar sig kunskap om varandras områden, planerar tillsammans och har gemensamma utbildningar. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män måste minska. SCB:s På tal om kvinnor och män konstaterar att landstingsanställda kvinnor endast tjänade av vad männen tjänade för samma arbete. Om inte hänsyn tas till att män och kvinnor har olika arbeten, att kvinnor i högre utsträckning jobbar deltid etc. så är skillnaden betydligt större. I en sådan jämförelse av de totala inkomstskillnaderna mellan könen så tjänar kvinnorna av vad männen tjänar. Politikerna har makten i vår hand att göra något åt detta. Vi menar att det är politikernas ansvar som arbetsgivare att aktivt arbeta för att , att heltid blir norm och att osäkra timanställningar ersätts av fasta tjänster. Den könssegregerade arbetsmarknaden där män är fler högre upp i hierarkin medan kvinnorna dominerar bland lägre avlönade måste brytas. Vi vill se en samverkan mellan kommuner, landsting och stat som resulterar i en konkret handlingsplan för höjda kvinnolöner. En sådan plan ska innehålla reella åtgärder för att eliminera löneskillnaderna mellan kvinnor och män och för att lyfta offentlig sektor från att vara en låglönesektor till att bli en spjutspets för jämlika villkor. Denna fråga lyfts dock upp i en särskild motion.
mot · GU02So312 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffvärdet för dopningsbrott bör höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetligare lagstiftning mot farliga preparat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad kunskap hos polis och åklagare om dopningsbrott.1 1 Yrkande 3 hänvisat till JuU. Problemet med anabola steroider är växande i . I spåret av dopningen ser vi våldsbrott, annan kriminalitet och förstörda människoliv. Det krävs kraftiga insatser från samhällets sida för att motverka denna destruktiva utveckling. Dopning har alltför länge setts som ett idrottsproblem, men det är till syvende och sist ett samhällsproblem. Den anmälda våldsbrottsligheten har ökat . Det handlar bl.a. om vissa mäns våld mot kvinnor och gatuvåld. I en del fall är psykiska problem bidragande orsak till brotten, ofta är narkotika och alkohol inblandade men växer även problemet med dopning. har antalet beslag av anabola steroider ökat från ca 300 till 1 200. För att förhindra fler våldsbrott kopplade till anabola steroider behövs det förebyggande insatser, ökad kunskap om problemet och skärpt lagstiftning. I grunden handlar det givetvis om att få unga killar att avstå från att ta steroider. Tyvärr handlar steroiderna om osund kroppsfixering och förvridna manliga skönhetsideal. Den utvecklingen måste brytas. Många unga killar som tar sina första steroider på ett gym är inte kriminella men en del blir det. Dopningen är en inkörsport till kriminalitet. Att motverka dopning är därmed ett viktigt brottsförebyggande arbete. krävs det att beslagen av dopningspreparat ska vara mycket stora för att grovt dopningsbrott ska komma i fråga. Straffet för vanligt dopningsbrott blir dessutom ofta bara böter eller några månaders fängelse. Dopning har länge varit tätt förknippat med idrottsvärlden, och det finns en föreställning att preparaten inte är så farliga och bara påverkar fysiken. Att anabola steroider dock kan ha samma farliga effekt på psyket som narkotika är inte lika känt. Straffvärdet för dopningsbrott bör med dagens kunskaper höjas och närma sig straffen för narkotikabrott. Vi behöver också en tydligare och enhetligare lagstiftning mot farliga preparat. finns det tre olika lagar mot dopningsmedel, narkotika och hälsofarliga varor. Tillämpningen spretar och kunskapen om de olika lagarna varierar. Mycket talar för att bestämmelserna bör finnas i en och samma lag som reglerar de olika preparaten med olika straffskalor men mer sammanhållen tillämpning. Det krävs även ökad kunskap hos polis och åklagare om dopningsbrott och kopplingen till våldsbrott. Vid varje våldsbrott där misstanke om narkotika finns och urinprov tas, måste man också testa om det finns dopningsmedel i provet. Att kartlägga alla pusselbitar som kan finnas vid våldsbrott är viktigt, inte minst för senare behandlingsinsatser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02So313 · 2006-10-27 00:00:00 — Villkoren för den svenska bryggerinäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att skapa rättvisa villkor för den svenska bryggerinäringen. Systembolaget har kraftigt begränsat sitt sortiment av bl.a. öl. Detta beslut slår mycket hårt mot många små svenska ölbryggerier. Nyordningen innebär i praktiken att Systembolaget skapar förutsättningar för ett oligopol bestående av de stora bryggeriföretagen. Små och nystartade bryggerier har mycket svårt för, eller ingen möjlighet alls, att få in sina produkter i Systembolagets begränsade sortiment. Därmed ges dessa bryggerier ingen möjlighet att utvecklas och växa. Småbryggerierna får därmed mycket svårt att utveckla sin verksamhet och riskerar i värsta fall att slås ut, vilket betyder att jobb försvinner. Dessutom begränsas valmöjligheterna för Systembolagets kunder. I dagens situation, där Systembolaget har monopol på detaljhandel med alkoholdrycker, är detta helt oacceptabelt. Inte minst den omfattande muthärvan inom Systembolaget visar hur lätt verksamheten kan manipuleras och konkurrensen snedvridas. Problemet kan lösas genom att Systembolagets monopol avskaffas eller mildras genom att Systembolaget ges direktiv om att riva upp beslutet om att begränsa ölsortimentet eller genom att åtminstone tillåta bryggerierna att få sälja de egna produkterna i anslutning till , s.k. gårdsförsäljning. Oavsett vilken av åtgärderna som vidtas är det viktigt att steg tas mot rättvisa villkor för de svenska småbryggerierna.
mot · GU02So315 · 2006-10-23 00:00:00 — Ensamståendes tillgång till assisterad befruktning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ensamståendes tillgång till assisterad befruktning. Ett lagförslag där man öppnar möjligheten för lesbiska par att få tillgång till donatorinsemination klubbades igenom . Denna utveckling är positiv, men måste nästa steg tas och möjligheten även inkludera ensamstående kvinnor. Barn till ensamstående kvinnor finns redan i vårt land och gruppen växer. Ensamstående med barnlängtan åker till andra länder i för att få professionell hjälp, eftersom attityden från samhället är oklar. Ensamstående får gärna bli föräldrar till adoptivbarn, men inte genom assisterad befruktning. Hos människor med en stark barnlängtan är denna lika påtaglig oavsett om man är hetero- eller homosexuell, oavsett om man lever i parrelation eller är ensamstående. Man vill leva med barn, dela deras värld och se dem växa upp. Man vill skapa en familj och ett sammanhang. Man har en gång fått livet och vill ge liv. Beslutet att skaffa barn med donator är ofta oerhört väl genomtänkt och har föregåtts av en förmodligen noggrannare översyn av vad man har att erbjuda ett barn än vad som görs när man skaffar barn på det traditionella sättet. Sådana barn är planerade, efterlängtade och väl sörjda för. Ensamstående kvinnor med barnlängtan har funnit vägar att skaffa sig barn. Det kan vara genom en destruktiv relation (hellre än ingen relation alls som skulle medföra barnlöshet) eller att råka bli gravid efter eller på utlandssemestern. Detta kan dock innebära flera problem: Kvinnan utsätter sig för risk för könssjukdomar; en man som inte valt att bli pappa blir det. Dessutom medför det svårigheter att vara helt ärlig inför barnet och omgivningen. Att få barn genom donatorinsemination är, utan att moralisera över andras val, ett bättre och säkrare alternativ för ensamstående. artikel 7.1 säger att barn så långt det är möjligt ska ha rätt att få vetskap om sina föräldrar och bli omvårdat av dem, vilket har anförts som motiv mot assisterad befruktning. Ett barn som tillkommit med donatorinsemination har dock inte nödvändigtvis mer vetskap om sitt ursprung i ett heterosexuellt äktenskap än med en ensamstående mamma eller två lesbiska mödrar. Det finns forskning som visar att svenska heterosexuella par som får barn med donatorinsemination långtifrån alltid berättar detta för barnet. Åsikterna om barns rätt till sitt ursprung är inte automatiskt överförbara på barn som tillkommit med donator. Barn som tillkommit genom donatorinsemination har kunskap om sitt biologiska ursprung genom sin mor och hennes släkt. De kan få vetskap om sin tidiga barndom och om hur de kommit till. Det är fel att kvinnor diskrimineras på grund av sitt civilstånd. Ensamstående accepteras som adoptivföräldrar, varför ska de då diskvalificeras för assisterad befruktning?
mot · GU02So316 · 2006-10-30 00:00:00 — Lika villkor för insemination tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur man från statligt håll kan se till att det råder likvärdiga villkor för insemination i hela landet oberoende av sexuell läggning. Från har lesbiska par laglig rätt att inom svensk hälso- och sjukvård insemineras. Ett krav är att barnet sedan föds inom samboskap eller registrerat partnerskap och att partnern har samtyckt till behandlingen. Rätten finns alltså och har anpassat sin lagstiftning till den utveckling som pågår på andra håll. Svenska lesbiska par slipper åka utanför landets gränser för befruktning. Det är bra att alltfler inser att ett gott föräldraskap inte bygger på vilken sexuell läggning föräldrarna har. Problem uppstod dock ganska omgående. Det är nämligen fritt för varje landsting/region att bestämma taxan för behandlingen. När lesbiska par i vill skaffa barn genom assisterad befruktning tvingas de betala en extraavgift som heterosexuella par slipper. Genom ett klargörande på nationell nivå kan rättvisa bringas i en fråga som hanteras olika av de olika landstingen/regionerna. Hur detta ska ske bör ses över från statligt håll.
mot · GU02So317 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör agera för att bekämpa spelmissbruk. av svenskarna är spelmissbrukare. För dem som är i fast i spelberoendet leder det ofta till ekonomisk katastrof och skuldsättning. Spelandet tar över och påverkar också andra områden av livet. Man får svårt att sköta sitt arbete eller studier. Stress och oro blir vardag. Spelberoendet drabbar inte bara den enskilde; familj och anhöriga blir också lidande. Ofta lever familj och anhöriga i en vardag präglad av lögner, undanflykter och förnekelse. De undersökningar som gjorts pekar på att det framför allt är unga män, lågutbildade samt personer som har psykosociala problem som tillhör de stora riskgrupperna. Det är också i dessa kategorier man hittar den största andelen spelmissbrukare. Mycket tyder på att antalet som har problem med spelande och de som utvecklar ett spelberoende kommer att öka framöver. Det beror framför allt på ökad tillgänglighet på grund av , de statliga kasinon som öppnats i landet samt genom alltfler möjligheter att spela på Internet och på mobiltelefoner. Än är kunskapen om orsakerna till spelmissbruket och hur missbruket ska behandlas mycket begränsad. Här behövs mer forskning. är rådgivning och stöd till spelmissbrukare begränsade ute i landet. Både kommuner och landsting behöver skaffa sig bättre strategier för att stödja spelmissbrukare och deras anhöriga. gör staten stora vinster på spelandet. Det är rimligt att en andel av statens vinster på spel går till rådgivning, hjälp och stöd till dem som drabbats av spelandets negativa effekter. Det är också rimligt att regeringen på olika sätt försöker begränsa tillgängligheten till spel, inte minst för minderåriga.
mot · GU02So319 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande alternativmedicinska metoder. Det finns ett stort intresse inom befolkningen i samhället att bibehålla en god hälsa, att förebygga ohälsa och att ständigt öka kunskapen. Många har förlitat sig på att om inte kroppen fungerar ska doktorn fixa till det, eller så dövar vi smärtan med piller, alkohol eller annan drog. Detta bruk har lett till ett missbruk. Vi vet också att kan våra medicinska experter inte ge diagnos, och för att den hjälpsökande ska få något med sig får de ett recept. Läkemedelskostnaderna fortsätter att stiga, vilket ger stora minusposter i landstingens budgetar. Tillgängligheten inom vården är bristfällig i många delar av . ökar läkemedelsskadorna, och detta har lett till att alltfler använder sig av alternativa metoder och naturläkemedel. Egenvården och ansvaret för egna hälsan ökar, och är diskussionen inom vårdprofessionen livlig om patienten ska erbjudas behandling samt om inte det egna ansvaret ökar, exempelvis att sluta röka. Det krävs mer av helhetssyn och starkare sammanhang av kropp och själ inom hälso- och sjukvården. De enskilda medborgarna har önskemål och behov av att kunna välja vårdgivare, på samma villkor, inom hälso- och sjukvård. Vi vet genom konsumentundersökningar inom olika landsting att konsumenterna använder sig alltmer av komplementär eller alternativ medicin och att behovet av att kunna välja behandlingsmetod på lika villkor ökar kraftigt. Eftersom det är möjligt att etablera sig som utövare utan att kunna redovisa yrkeskunskaper eller resultat och att detta blivit en stor marknad är det svårt för konsumenterna att kunna välja rätt. arbetade har mycket hänt som motiverar en översyn. En sådan bör bl.a. analysera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av alternativa metoder och se över lagstiftningen på området. Dessutom bör frågor kring behov av utbildning samt behörighetsfrågor belysas. Samarbete med SBU i frågor kring vetenskaplig utvärdering av alternativa behandlingsmetoder bör ske. Enligt 2 kap. 1 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska hälso- och sjukvårdspersonal utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. I annat fall kan disciplinpåföljd eller annan påföljd åläggas enligt bestämmelserna i 5 kap. samma lag. Jag anser att lagstiftningen behöver ses över och att alternativmedicinsk behandling som uppfyller kvalitetskraven med vetenskap och beprövad erfarenhet skall tillåtas inom hälso- och sjukvården som komplement till skolmedicinen.
mot · GU02So320 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ändra ordet närstående i 13 § 2 lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall till ordet annan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa ett nytt andra stycke i 15 § lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall med följande lydelse: För den angivna tidsfristen skall bestämmelserna i 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid tillämpas. Lagen om vård av missbrukare (LVM) bygger på att en missbrukare ska kunna omhändertas om det finns en överhängande risk för att missbrukaren, till följd av sitt tillstånd, allvarligt kommer att skada sig själv eller någon närstående. Med närstående får i sammanhanget förstås nära anhörig och inte någon person som råkar stå i närheten vid tillfället. Jag anser att det borde vara grund för omhändertagande även i de fall som det finns en överhängande risk för att missbrukaren till följd av sitt tillstånd kommer att allvarligt skada sig själv eller någon annan människa som självfallet kan, men inte nödvändigtvis måste, vara närstående. Av den anledningen bör ordet närstående i 13 § 2 första stycket i föreliggande förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ersättas av ordet annan. I LVM framgår att ett beslut om omhändertagande genast ska underställas länsrätten. Detta innebär att ett beslut om omhändertagande utan dröjsmål och senast dagen efter beslutet ska underställas länsrätten. I motiven till lagtexten anges att bestämmelserna i 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid är avsedda att tillämpas på den föreslagna tidsfristen. Detta innebär bl.a. att dagen efter inte alltid kommer att vara dagen efter beslutet. Undantag görs nämligen för helgdagar, , och helgdagsaftnar. Detta bör därför för tydlighetens skull anges direkt i berört lagrum i det nya lagförslaget. Riskerna för missförstånd och feltolkningar är annars överhängande. Ett förtydligande kan lämpligen ske genom att ett nytt andra stycke införs i 15 § i föreliggande förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall med följande lydelse: För den angivna tidsfristen skall bestämmelserna i 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid tillämpas.
mot · GU02So322 · 2006-10-30 00:00:00 — Personlig assistans för funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personlig assistans i förskola och skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsansvaret för personlig assistans. Handikappreformen med rätten till personlig assistans till personer med funktionshinder innebar en frihetsrevolution för dem som fick hjälpen. Den gav tusentals funktionshindrade möjligheten att ta makten över sina egna liv och leva självständigt. Men började försämringen av handikappreformen då rätten till personlig assistans skars ned. De farhågor liberalerna förde fram inför detta riksdagsbeslut visade sig dessvärre välgrundade. Många funktionshindrade fick sin rätt till personlig assistans omprövad. Bedömningarna gjordes allt snävare. Även möjligheterna att kombinera personlig assistans med andra insatser enligt LSS i skola och förskola inskränktes. Rätten till personlig assistans i förskola och skola bör återinföras så att funktionshindrade ges större möjligheter att använda sina personliga assistenter när de studerar och inte bara i hemmet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Staten borde också ta på sig det kostnadsansvar som lagts på kommunerna. En del av inskränkningarna i handikappreformen innebar att kostnadsansvaret för de 20 första assistanstimmarna enligt vältrades tillbaka på kommunerna. Detta var ett mycket olyckligt beslut. För de människor som berördes innebar det att en återgång delvis skedde till situationen före handikappreformen. Då var de beroende av den enskilda kommunens välvilja som insatserna skilde sig åt mellan kommunerna. Systemet med personlig assistans bör , i den del det nu är kommunalt, föras över från kommunerna till staten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02So323 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anorexivården. Många svenska kvinnor och män lider av ätstörningar i någon form. Orsakerna till ätstörningarna kan vara olika. Skönhetsideal och trauman m.m. ger en förvrängd självbild. För de flesta innebär ett insjuknande en långvarig och allvarlig sjukdom. Omkring 100000 kvinnor och 10000 män i lider av ätstörningar, och dödligheten är den högsta bland alla psykiatriska sjukdomar. En tidig upptäckt med behandling kan förkorta sjukdomsförloppet avsevärt. Bättre kunskap och handlingsplaner hos skolan är en förutsättning för detta. av förkortad sjukdom sparas stora pengar och mycket mänskligt lidande. En anorektiker och dennes familj kastas ofta mellan olika vårdformer och behandlingsmodeller under de år som sjukdomen varar. De sjuka hamnar också ofta på vårdavdelningar där patienter med många olika former av psykiatriska sjukdomar och tillstånd vårdas. Personalen är inte alltid specialister på ätstörningar, vilket försvårar adekvat behandling. Behovet av specialkliniker för denna grupp är därför stor, både för det akuta omhändertagandet, för den långa behandlingen och för den efterföljande konvalescensen. Inom varje landsting, eller motsvarande, finns patientunderlag för mer än en vårdinrättning av detta slag. Olika behandlingsmodeller finns. Det som passar en patient är direkt felaktigt för en annan. Det är omöjligt såväl för den ansvarige läkaren som för patienten att i början avgöra vilken metod och därmed vilken inrättning som i det specifika fallet passar. I många fall måste man påbörja en behandling och konstatera att valet måste ändras. Då behandlingsmetoder baseras på olika teorier och behandlingen därmed ser mycket olika ut på de inrättningar som vårdar patienter med ätstörningar är det är också angeläget att ett fritt vårdval över riket garanteras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02So324 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändrad tandvårdsförsäkring. Alltfler människor har svårigheter med möjligheten till en adekvat och tillräcklig tandvård. Det blir allt dyrare med behandlingarna, och staten skjuter till allt lägre andel. Många väntar så länge att kostnaderna skjuter i höjden när de går till tandläkaren. En reformerad tandvårdsförsäkring som ger alla möjlighet till ett bättre högkostnadsskydd än för bastandvård skulle dramatiskt förbättra tandhälsan. satsas mer på att olika åldersgrupper ska få bättre möjligheter till kostnadsskydd än att se till behovet. har barn och ungdomar upp till fri tandvård. De som är 65-plus har fått bättre högkostnadsskydd för protetiska behandlingar. Det är bra att barn och ungdomar har en god tandvård för att ge dem goda tänder med sig ut i livet. Men därefter är det mer angeläget att de som av olika skäl har större behov än andra kan få möjlighet till ett adekvat försäkringsskydd för att förbättra tandhälsan. Det enskilda behovet av tandvård är viktigare än i vilken ålder man för tillfället råkar befinna sig. Med dagens tandvårdspolitik får vi stora klasskillnader avseende tandstatus, och därför bör en förändrad tandvårdsförsäkring utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.