mot · GU02MJ391 · 2006-10-31 00:00:00 — 3Inledning: Klimat en solidaritetsfråga7 4.1Konstruktion av nationellt mål8 4.5Mål på medellång sikt9 4.6Mål på kort sikt9 5Oljeberoende klimatpolitik i relation till övrig politik11 5.1Breda samtal och handlingsprogram för avveckling av fossila bränslen12 6.1Kärnkraft är lösningen på klimatstörningar13 6.2Koldioxidavskiljning och lagring kan göra kolkraft ren13 6.3Svensk gas ersätter inte utländsk kolkraft15 6.4Vi kan köpa oss fria genom satsningar i syd15 6.5Med biodrivmedel kan vi köra på som vanligt16 7.2.5Bostäder, service med mera18 7.4.5Järnvägens infrastruktur ett riksintresse24 7.4.7Kompletteringar i befintlig infrastruktur för godstransporter25 7.4.9Ändrat utdelningskrav och bolagsordning för SJ AB26 7.4.10Återinför trängselavgifter i Stockholm27 7.4.11Statligt stöd till utbyggnad av spårburen trafik i städer27 7.4.12Förenklingar för infrastrukturinvesteringar i spårväg28 7.4.13Rikstrafikens anslag för tågtrafik29 7.4.15Minskad maximivikt för lastbilar29 7.4.17Statens upphandling av miljöfordon32 7.4.19Satsning på gång och cykel34 7.4.20Ökad utbyggnadstakt av kameror för hastighetsövervakning34 7.6Förbränning av fossilt material i avfallssektorn38 8En sammanhållen energi- och klimatpolitik39 8.1Ingen plats för fossilgas39 8.2Ingen plats för kärnkraft40 8.5Allmänhetens insyn i svenskt deltagande i CDM42 8.6Framtida förhållningssätt till CDM42 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett långsiktigt mål om minskning av utsläpp av växthusgaser till 2050 med 1990 som utgångsår, utan användning av flexibla mekanismer förutom handel med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kortsiktigt mål om minskning av utsläpp av växthusgaser till genomsnittet av åren 20082012 med 1990 som utgångsår, utan användning av flexibla mekanismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett medelfristigt mål om minskning av utsläpp av växthusgaser till 2020 med 1990 som utgångsår, utan användning av flexibla mekanismer förutom handel med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minskningsmålen ska delas upp i sektorsdelmål för att tydliggöra var minskningarna ska ske och att sektorsdelmål bör sättas samt ett delmål däremellan . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om årlig uppföljning av det nationella målet och regelbundna utsläppsprognoser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att breda samtal om avvecklingen av oljeberoendet behövs med anledning av problemets omfattande karaktär.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala oljeavvecklingsplaner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och dess strategi för att insamla och lagra koldioxid (CCS).1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en energieffektiviseringsmyndighet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda EG-direktivet om energideklaration av byggnader som ett instrument för ökad energieffektivitet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vita certifikat för eleffektivisering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om F-gaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fördubbla koldioxidskatten för lätt industri som inte ingår i systemet med handel med utsläppsrätter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att torv ska beskattas som ett fossilt bränsle.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den tredje fördelningsplanen, som börjar gälla , bör bli mycket restriktiv, särskilt vad gäller el och fjärrvärme. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat utrymme för långsiktiga satsningar inom ramen för Klimp genom samverkan med Swentec. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa klimatmål på medellång och lång sikt för transportsektorn.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en transporthierarki.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att slå samman trafikverken eller på annat sätt öka deras samarbete.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad och förlängd investeringsplan för järnvägar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klimatmålen kan klassas som riksintresse.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra underhållet av järnvägen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompletteringar i befintlig infrastruktur för att möjliggöra ökad intermodalitet, möjlighet att byta transportslag, i godstransporter.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka anslagen till administration.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra statens utdelningskrav på och bolagsordningen för SJ AB.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra trängselavgifter i Stockholm.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag åt att ansvara för statens del i utbyggnaden av lokal spårtrafik i städer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag åt att ansvara för statens stöd till spårvägsfordon i lokal trafik.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla besluts- och prövningsprocedurerna för infrastrukturinvesteringar i spårväg.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den andel av Rikstrafikens anslag som går till upphandling av tågtrafik endast ska få användas för detta ändmål.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa kilometerbaserad beskattning av tung trafik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka maximivikten för lastbilar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koppla kraven på fordonsindustrin till de mål om halverad användning av fossila bränslen 2020 som anges i slutrapporten från Kommissionen mot oljeberoende.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att andelen miljöbilar i statens upphandling stegvis höjs till 2010.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett nationellt biogasprogram.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att formulera ett mål för ökad andel cykeltrafik av den totala andelen persontrafikresor.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör öka utbyggnadstakten av kameror för trafikövervakning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flygskatten bör bibehållas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att tillsammans med föreslå konkreta åtgärder för att minska jordbrukets användning av fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om minskningar av andra drivhusgaser än koldioxid inom jordbrukssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbränning av fossilt material i avfallssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en klimatfond.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den föreliggande ansökan om tillstånd för första etappen av den mellansvenska gasledningen avser en storskalig utbyggnad.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte ska ansluta sig till den planerade gasledningen mellan och Tyskland.1 begär att regeringen återkommer till med förslag om ändrad beskattning för fossilbaserad kraftvärme i enlighet med vad i motionen anförs.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inte finns vare sig energipolitiska skäl eller klimatpolitiskt utrymme för att öka ledningskapaciteten för fossilgas i Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kärnkraftens roll i en sammanhållen klimat- och energipolitik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klimattullar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utvärdering bör göras av CDM och andra sätt att bidra till minskade klimatutsläpp i utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska miljöorganisationer ska få delta i beredningen av beslut om godkännande av CDM-projekt där är investerarland. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtida förhållningssätt till CDM. 1 Yrkandena 69, 11, 25, 33, 35, 43, 44, 46 och 47 hänvisade till NU. 2 Yrkande 10 hänvisat till CU. 3 Yrkandena 13, 26, 34 och 38 hänvisade till FiU. 4 Yrkandena 14, 31 och 45 hänvisade till SkU. 5 Yrkandena , 2730, 32, 36 och 37 hänvisade till TU. 6 Yrkande 42 hänvisat till FöU. 3Inledning: Klimat en solidaritetsfråga Klimatfrågan är vår kanske viktigaste solidaritetsfråga. Det är en fråga om solidaritet mellan generationer. Framtida generationer kommer inte att kunna elda fossila bränslen i samma omfattning som vi. Men de kommer att drabbas alltmer av effekterna av de klimatstörningar som eldningen av olja, gas och kol orsakar. Det är en fråga om solidaritet med naturen och därmed med vår framtid. Klimatrubbningen kommer att negativt påverka livsbetingelser för en rad arter, från Östersjötorsken som får svårare att föröka sig i varmare vatten till en mångfald av arter som riskerar att försvinna. Vår kunskap om naturens väv är ofullständig. Vi vet inte vad det kan ställa till med när en art försvinner, för att inte tala om en förändring av den omfattning som klimatstörningar kan leda till. Det är en fråga om solidaritet mellan rika och fattiga. Det är vi i den rika världen som står för den största förbrukningen av fossila bränslen. Men det är förmodligen världens fattiga som kommer att drabbas värst, av torka och översvämningar, av störningar i jordbruket och förändringar i skogen. Helt säkert är det dock inte. Vi vet mindre om vad klimatrubbningen får för konsekvenser än att den är på gång. Likväl är det vi i den rika världen som har störst ansvar för utsläppen av koldioxid och andra drivhusgaser, och också störst möjlighet att minska utsläppen. Vi måste ställa om våra energi-, transport-, bostads- och produktionssystem. Vi ska utveckla och tillämpa tekniskt kunnande. Vi ska visa hur man kan planera samhällen för att minska behovet av transporter och energianvändning. Vi ska göra det vi kan för att utveckla alternativen. Vi ska göra de livsstilsförändringar som är nödvändiga för att anpassa oss till en uthållig energianvändning. Beslutsfattare på alla nivåer måste delta. Det gäller både vardagsbesluten i hushållen, besluten om forskningsinriktning på våra högskolor, och de strategiska besluten i näringslivet. Regeringen och fastställer målen för klimatpolitik. Dessa ska vara tydliga, relevanta, tidsbestämda, mätbara och relaterade till den internationella utvecklingen. Det är upp till regering och riksdag att besluta om de satsningar och styrmedel som sätter ramarna för alla andra beslutsfattare i . Dessa ska vara tillräckliga för att kunna nå målen. Regeringen och myndigheterna ska också direkt utföra viktiga delar av klimatpolitiken. Mål utan åtgärder blir inte trovärdigt. Därför kommer vi i denna motion att lägga tonvikt på det som vare sig den gamla eller nya regeringen klarat av åtgärder för att nå målen. 4.1Konstruktion av nationellt mål anser att mål för utsläpp av drivhusgaser i första hand ska avse utsläpp i . Undantag för detta kan endast göras för utsläpp i den sektor som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. För den handlade sektorn ska målet omfatta de utsläppsrätter som tilldelades av den . I den mån accepterar att utsläppsrätter kan införskaffas genom Kyotoprotokollets s.k. projektmekanismer måste dock målet justeras upp i motsvarande utsträckning. Den kan endast påverka de utsläppsrätter den själv delat ut. Det är inte rimligt att ha ett mål som omfattar centrala beståndsdelar som inte kan påverkas med styrmedel som regering och riksdag förfogar över. Regeringen kan påverka vilka utsläppsrätter som tilldelats. Den kan inte påverka vad som sedan händer med dessa. Detta resonemang förstärks av att utsläppsrätterna delats ut gratis av regeringarna i EU:s medlemsstater, i stället för att auktioneras. Gratistilldelningen innebär en förmögenhetsöverföring till de företag som får utsläppsrätter och har således en inneboende risk för att tilldelningen blir för stor. har haft ansvar för att tilldelningen inte blir för stor, men har misslyckats. Att utdelade rätter ingår i underlaget för klimatmålet ger incitament till regeringar att inte vara för generösa med utdelningen. långsiktiga mål bör vara att de globala utsläppen av växthusgaser ska nå högst den nivå som enligt den bästa vetenskapliga bedömningen resulterar i en så begränsad temperaturhöjning som att oacceptabla klimatstörningar kan undvikas. Denna nivå bedöms vara en höjning på högst två grader, jämfört med förindustriella förhållanden. klimatpolitik bör, tills det kommer andra bedömningar från FN:s vetenskapliga panel IPPC, uttryckligen utgå ifrån att temperaturhöjningen får vara högst två grader. anser att det är rimligt att utsläpp av växthusgaser inte överstiger det globala genomsnittliga utsläpp per person som är förenligt med temperaturmålet. Detta har kallats rättvist miljöutrymme. Från vissa håll argumenteras att detta sätt att beräkna mål ger en orättvis fördel till de rika i-länderna som historiskt stått för merparten av utsläpp av drivhusgaser. Detta har varit ett viktigt bidrag till det övertag vi nu har i form av infrastruktur, tekniskt kunnande m.m. Eftersom dessa gaser stannar kvar i atmosfären menar man att det är mer rättvist att utgå ifrån historiska utsläpp. Ett ackumulerat värde vore enligt detta synsätt lämpligare. anser att det ligger mycket i detta synsätt. Det kan dock också sägas att de länder som haft de största historiska utsläppen också har den svåraste omställningen. Den historiska klimatskulden kan betalas på annat sätt, t.ex. genom bistånd, handelsfördelar eller överföring av tekniskt kunnande. Vi anser att det långsiktiga målet bör beräknas utifrån det rättvisa miljöutrymmet såsom det beskrivits ovan. Enligt den bästa tillgängliga bedömningen innebär detta en minskning av de svenska utsläppen med . Det är frestande för vissa politiker att anta ett långsiktigt mål men skjuta upp åtgärder för att nå målet. Merparten av minskningen av utsläppen skulle då ske mot slutet av perioden. anser att detta skulle vara en högst oansvarig linje. Eftersom drivhusgaser är kvar i atmosfären får en minskning på en procent nu en betydligt större samlad effekt än en minskning med en procent som sker först . Dessutom är det oansvarigt mot kommande generationer att lägga en alltför stor börda av anpassningen på dem. En anpassning som sker kontinuerligt och målmedvetet kan förväntas ge mindre störningar i samhället än en anpassning som sker alltför snabbt. Det gäller att hitta en lämplig avvägning mellan en socialt acceptabel förändringstakt och att minska risken för klimatstörningar med oacceptabla konsekvenser. anser därför att minskningen av klimatutsläppen bör ske linjärt eller med andra ord i jämn takt, eller fortare initialt om det går med en rimlig ansträngning. 4.5Mål på medellång sikt anser det positivt att fastställt ett nytt, relativt tufft mål på en minskning av växthusgasutsläppen . vill dock skärpa detta till . 4.6Mål på kort sikt Det av 2002 och 2006 antagna målet är 4 procents minskning års nivå. Eftersom utsläppen varierar i huvudsak beroende på väderfaktorer, uttrycks målet som ett genomsnitt av åren 20082012, vilket också är den första åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet. Det antagna målet har nåtts flera, men inte alla, år och framåt. Det går att göra mycket mer med måttliga åtgärder. Några förslag till sådana anges nedan. anser därför att det kortsiktiga målet bör höjas till en minskning till 2010. Med utgångspunkten från det långsiktiga målet, 85 procents minskning, är det att sätta ribban orimligt lågt att bara minska . För att totalmålen ska bli hanterliga och det ska bli tydligt var ansvaret för erforderliga åtgärder ligger anser vi att dessa måste brytas ned i sektorsdelmål. Lämplig sektorsindelning kan vara koldioxidutsläpp från fjärrvärme och elproduktion Sektorsdelmål bör sättas samt genomsnittet av dessa . Som utgångspunkt för ett resonemang om sektorsmålen kan tas en proportionell minskning inom alla sektorer. Om argument kan framföras att utsläppsminskningen ska gå fortare eller långsammare i någon sektor, kan detta övervägas så länge erforderliga åtgärder för att nå målen finns på plats samt att summan av sektorsmålen inte överskrider det totala målet för respektive period. är noga med att mål och medel ska gå ihop. En grov kalkyl nedan visar hur mycket som kan göras utan några orimliga uppoffringar. utsläpp ca 2005 Mton CO2-ekv miljoner ton CO2-ekv* 1 Mindre olja i industrin 3 Fossilfri el och fjärrvärme 4 Energieffektivisering i företag 5 Metan o dikväveoxid i jordbruk 8 Bostäder och lokaler = Ingen uppgift. För att mål ska kunna ställas upp och kursen korrigeras krävs att potentialkalkyler av detta slag görs av regeringen och uppdateras och förfinas . Det ska bli allt bättre uppbyggt, men också alltmer begripligt. Att räkna med sänkor i exempelvis skogstillväxt skapar många problem. Beräkningar av flöden är osäkra. Det är mycket svårt att bygga upp ett juridiskt ramverk som omöjliggör fusk eller oväntade bieffekter och som håller över åtminstone en skogscykel. Handel med sänkor är inget bra medel att rädda skyddsvärda skogar. Uppföljningen måste vara betydligt bättre . Utsläppen av växthusgaser ska mätas kontinuerligt. Data ska sammanställas och offentliggöras . Utsläppsdata ska då också redovisas sektorsvis och jämföras med sektorsmålen. bör utsläppsprognoser avseende produceras. Vid behov ska åtgärder för att nå målen föreslås. En proposition avseende kontrollstation bör läggas fram till 2008. 5Oljeberoende klimatpolitik i relation till övrig politik Ett mål som är relaterat till klimatmålen är målet att bryta oljeberoende . Taget på allvar är detta ett djärvt och inspirerande mål. Det är ett mål som många kan samlas kring. Kommissionen mot oljeberoende var ett positivt och löftesrikt steg. delar ambitionen att påtagligt minska beroende av olja. Oljeberoendet bör avvecklas av sårbarhetsskäl men framför allt på grund av det ökande hotet om en kraftig klimatförändring. har ett ansvar för sina egna utsläpp av växthusgaser, men också att gå före och visa vägen för andra länder där de ekonomiska, tekniska, sociala och politiska förutsättningarna är sämre än i . Viktigt i sammanhanget är att i övergången från ett icke-hållbart samhälle undviker att bygga fast sig i nya ohållbara system. Användningen av fossila bränslen i minskade kraftigt och av , men har den i stort sett varit oförändrad. Nya åtgärder krävs för att ånyo få fart på omställningen genom att påskynda effektivisering av energianvändningen och introduktionen av förnybara bränslen. Åtgärder behövs inom alla sektorer. Förvisso har användningen av fossila bränslen minskat kraftigt inom både bostadssektorn och fjärrvärmen. Denna positiva utveckling kan åtminstone till stor del tillskrivas kraftfulla handlingsprogram med effektiva styrmedel. Inom industrisektorn har däremot föga hänt. Det behövs nya åtgärder. 5.1Breda samtal och handlingsprogram för avveckling av fossila bränslen anser att samtal med deltagare från politiska partier, staten, näringslivet samt kommuner och landsting behövs för att nå bred enighet kring åtgärder för att avveckla oljeberoendet. Kommissionen mot oljeberoende, vars rapport kom , var ett stort steg framåt om man ser till innehållet, men det går inte att säga än om den också gav väsentliga resultat. Med all sannolikhet behövs fler, liknande steg. Framgångar i att avveckla fossila bränslen beror till stor del på nationell och internationell politik, men de är också summan av många lokala beslut och initiativ. föreslår därför att lokala avvecklingsplaner uppmuntras. Kommunerna kan göra mycket för att främja bättre lösningar för jordbruket och energiframställning, men kanske särskilt för trafik och energieffektivisering. Men också kommunala misslyckanden kan vara av betydelse. Ett av värdena med lokala och regionala planer är att de kan klargöra brister i nationell politik och leda till förändringar av densamma. Kommunerna har exempelvis stora möjligheter att effektivisera energianvändningen i sina fastigheter. En metod för detta är performance contracting, vilket innebär att man tecknar kontrakt med ett energitjänstföretag om att minska energiförbrukningen till minst en viss nivå . Kommunen och energitjänstföretaget delar då på vinsten och kan även använda en del av vinsten till investeringar i fortsatta energieffektiviseringar. har tecknat ett sådant avtal med TAC, ett annat med . Båda innebär en energibesparing på 20procent eller mer. går det att spara mycket mer. sparade 50procent av energin i Frejaskolan i på bruk 2003. Detta uppnåddes mest genom bättre styrning av värme, kyla och ventilation samt värmeåtervinning. I dessa fall har man ändå inte satsat på tilläggsisolering och nya fönster, som kan ge ytterligare en stor besparing. Med kommunerna som lok kommer den privata efterfrågan på effektiviseringstjänster också att öka. Energieffektivitet är också en fråga om utbildning. På ett kontor kan man ofta spara massor med energi bara genom att byta ut glödlampor mot lågenergilampor, ställa in kontorsapparater på att gå ner till sparläge och genom att ställa in timers rätt. Energirådgivning i kommunen bör vara aktiv och uppsökande, bland annat gentemot företag i kommunen. Det är ont om tid för att åstadkomma den nödvändiga förändringen. Felaktiga föreställningar om vissa tekniska lösningar på drivhusproblemen riskerar att leda klimatarbetet på stickspår som slösar bort både tid och resurser. Försök att lansera dessa stickspår kan både spela på och spä på en rädsla för förändringar. Nedan diskuteras några av dessa stickspår i klimatdebatten. 6.1Kärnkraft är lösningen på klimatstörningar Kärnkraft framhålls av vissa som en lösning till klimatproblemet. svarade kärnkraft för av världens elproduktion, eller av världens totala energiproduktion. svarade förnybara bränslen för dubbelt så mycket av världens energiproduktion som kärnkraft, enligt energiorgan IEA. Kärnkraft kan i stort sett inte ersätta olja, eftersom kärnkraft enbart ger el, medan olja mest används för drivmedel. Kärnkraftens problem är många och till dessa hör risken för olyckor, risken för spridning av kärnvapen, olöst problem med slutförvaringen av avfallet och radioaktiva utsläpp från alla led från uranbrytning till avfallshantering. En storskalig utbyggnad av kärnkraften skulle förvärra dessa problem än mer. Det finns stora osäkerheter kring de långsiktiga urantillgångarna. En vanlig uppfattning är att nu kända tillgångar räcker för ca 50 till drift vid nuvarande nivåer. Prospektering efter uran har huvudsakligen skett från slutet av fram till dess att uranets prisbubbla sprack . Vissa bedömare menar att är så kort att det torde vara möjligt att hitta andra fyndigheter. Andra påpekar att det är relativt lätt att prospektera efter uran jämfört med t.ex. olja och gas. Flertalet av de områden där utländska bolag nu börjat prospektera efter uran i är sådana som identifierades .