mot · GU02Ju289 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell polisresurs för att ställa misstänkta krigsförbrytare inför rätta. har förbundit sig att inte bli en för krigsförbrytare. Trots detta finns uppgifter om att ett stort antal personer som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser ges möjlighet att gömma sig i . Romstadgan trädde i kraft och innebär bland annat upprättandet av en internationell brottmålsdomstol för krigsförbrytelser. Brottmålsdomstolen har rätten att åtala personer för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Länder som ratificerat Romstadgan däribland har också förbundit sig att själva åtala personer som anklagas för de aktuella brotten eller att överlämna dem till domstolen. har tagit emot som högst 33016 asylsökande flyktingar (2002) och som lägst 17530 (2005). har tidigare uppgett att bland de asylsökande flyktingarna i finns mellan 50 och 100 personer som undantas från asylrätten för att de begått sådana brott att de inte kan ges skydd, till exempel krigsförbrytelser. kan dessa personer stanna i med hänvisning till andra bestämmelser, till exempel FN:s konvention mot tortyr som inte innehåller några bestämmelser om undantag. Enligt vid kan antalet personer som faller inom denna kategori tvärtom uppgå till mellan 1000 och 3000 personer. Om dessa så kallade 1 F-fall skriver : I artikel 1 F anges att en asylsökande inte omfattas av flyktingkonventionens skydd om det finns allvarlig anledning att anta att vederbörande gjort sig skyldig till exempelvis brott mot mänskligheten. Men därmed är det inte alltid självklart att asylansökan kan avslås och personen avvisas tillbaka till hemlandet. Andra internationella konventioner förbjuder att människor återsänds till tortyr eller dödsstraff och i sådana situationer beviljar verket istället 1-åriga tillfälliga uppehållstillstånd. har medier uppmärksammat några fall där personer i anklagats för krigsförbrytelser. I samband med den rysk-svenska polisanmäldes den ryske befälhavaren av för att ha begått krigsförbrytelser i . Riksåklagaren överlämnade ärendet till den internationella åklagarmyndigheten i som gjorde bedömningen att förundersökning inte skulle inledas med hänvisning till att Sucharev hade straffrättslig immunitet som regeringens gäst. Ett annat uppmärksammat fall var den somaliske polischefen som besökte vid en internationell konferens och identifierades som krigsförbrytare av en närvarande landsman. Fallet lades ned i brist på bevisning. har medier presenterat fakta som tyder på att inte anstränger sig tillräckligt när det gäller att fånga in krigsförbrytare som befinner sig i . Det är känt att har underlåtit att anmäla misstänkta krigsförbrytare, trots de tydliga regler som finns för gällande problematiken. arbetar totalt sex poliser två poliser vid rikskriminalen, två vid polismyndigheten i , en i och en i med att utreda krigsförbrytelser och brott emot folkrätten. Resursbristen gör att de inte kan bedriva någon egen aktiv efterforskning, utan de utredningar som genomförs bygger helt på anmälningar från eller vittnen och offer för krigsförbrytelser. har ingen utredning av krigsförbrytelser lett till åtal i , något som kommer att ändras då ställs inför rätta för brott begångna . Den svenska situationen kan jämföras med situationen i , där ett 20-tal personer arbetar vid Crimes Office, SICO, med att utreda och lagföra misstänkta krigsbrott. I arbetar ett 30-tal personer med samma problematik. Båda dessa länder startade upp specialiserade enheter i samband med att Romstadgan antogs. Mot bakgrund av det stora antalet konflikter i världen däribland och att Jugoslavientribunalen och Rwandatribunalen kommer att läggas ner, kommer behovet av att utreda krigsförbrytelser i inte att minska. ska en arbetsgrupp, bestående av personer från , och , presentera ett förslag på hur en framtida nationell strategi för att utreda och lagföra misstänkta krigsförbrytelser ska se ut i . En nationell polisresurs behövs Vi anser att på största allvar måste prioritera att finna och lagföra personer misstänkta för folkrättsbrott och krigsförbrytelser. Regeringen bör därför noggrant följa upp den ovan nämnda arbetsgruppens förslag när det presenteras. Detta bör ges regeringen till känna.