mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Sammantaget innebär alla dessa förslag att kostnaderna för att anställa kraftigt sänks, särskilt i den arbetskraftsintensiva servicesektorn. har också föreslagit att företagens möjligheter att anställa på tidsbegränsade kontrakt skall utökas till att omfatta än . Anställningsformerna skall också förenklas och anställningsskyddet bli mer tydligt. Alliansen föreslår även att de särskilda arbetsrättsreglerna för äldre avskaffas och att arbetsgivaravgifterna sänks för äldre. Många länder har prövat olika modeller för att sänka de generella arbetsgivaravgifterna. Omfattande utvärderingar ger emellertid vid handen att generella sänkningar av arbetsgivaravgiften inte är det mest effektiva sättet att öka sysselsättningen. En generell sänkning av arbetsgivaravgifterna kan ha en liten effekt på sysselsättningen på kort sikt men påverkar inte arbetslösheten på . En generell sänkning minskar därtill inte bara skatteuttaget på de anställningar som tillkommer, utan också för alla som redan är anställda och alla nyanställningar som skulle ha kommit till stånd utan en sänkning av avgifterna.78 Invändningarna mot generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna gäller inte nödvändigtvis mer selektiva sänkningar av arbetsgivaravgifterna. För att sänkta arbetsgivaravgifter skall få effekt på sysselsättning måste två omständigheter gälla. Till att börja med måste sänkta arbetsgivaravgifter få genomslag på konsumentpriserna så att efterfrågan ökar på de varor och tjänster som produceras. Dessutom är det nödvändigt att det finns lediga resurser på arbetsmarknaden så att inte en ökad efterfrågan på arbetskraft gör att löneökningstakten stiger i stället för att företagen nyanställer. För viktiga delar av ekonomin är dessa villkor inte uppfyllda. Om arbetsgivaravgifterna sänks inom t.ex. byggsektorn är det inte självklart att sysselsättningen påverkas mer än marginellt. Marknaden domineras av ett fåtal företag och en mycket stark facklig organisation. Bristande konkurrens gör att minskade skatter bara i begränsad omfattning kommer att omsättas i lägre priser för konsumenterna. Till detta kommer att utbudet på arbetskraft i byggsektorn, trots en hög arbetslöshet, knappast är elastiskt. Kombinationen av att goda yrkeskunskaper efterfrågas av arbetsgivare och att facket via kollektivavtalen reglerat vilka som är kvalificerade att arbeta som byggnadsarbetare gör att även små efterfrågeökningar tenderar att leda till brist på arbetskraft, flaskhalsar och stigande löner. Inte minst de senaste årens utveckling belyser hur illa byggarbetsmarknaden fungerar. Genomslaget av sänkta arbetsgivaravgifter i denna sektor skulle sannolikt primärt ske i form av stigande löner och vinster. Om arbetsgivaravgifterna sänks för exportindustrin är det inte heller självklart att det leder till ökad sysselsättning. Priserna sätts på en internationell marknad och produktionen är kapitalintensiv. Sänkta arbetsgivaravgifter omsätts således inte nödvändigtvis i stigande konsumentefterfrågan eller arbetskraftsefterfrågan. Därtill sysselsätter industrin kvalificerad arbetskraft som knappast kan rekryteras utan att löneökningstakten stiger. Sänkta arbetsgivaravgifter inom exportindustrin skulle sannolikt främst leda till stigande löner och högre vinster. Kunskaperna om hur känsligt arbetsutbudet är inom olika grupper och sektorer är förhållandevis goda (se kapitel 9 Det måste löna sig bättre att arbeta). Kvinnor t.ex. mer känsliga för ekonomiska drivkrafter än män. Grupper som i hög utsträckning arbetar eller längre deltid är också mer känsliga. Vi vet också att de som har en svagare anknytning till arbetsmarknaden, t.ex. för att de har en kortare utbildning eller bristande yrkeserfarenheter, tenderar att påverkas mera av ekonomiska incitament. Detsamma gäller grupper som är hänvisade till att arbeta inom sektorer och yrken som präglas av hierarkiska organisationer, upprepande och tunga arbetsmoment och som inte erbjuder möjligheter till vidareutbildning. Det är också viktigt att sänka skattebelastningen på personer med lägre inkomster. Arbetsutbudet för höginkomsttagare tenderar att vara mer okänsligt, inte minst eftersom de redan ofta arbetar fulltid. Medan en generell arbetsgivaravgiftssänkning på 10procentenheter kanske ökar sysselsättningen med 13procent kan en riktad sänkning av arbetsgivaravgifterna som huvudsakligen riktar siktar in sig på grupper med mer elastiskt arbetsutbud leda till en sysselsättningsökning på 610procent (Nickel 2003 samt Garone & Salomäke 2001). Det gäller att välja en inriktning på varor och tjänster där sänkningar av arbetsgivaravgifterna får genomslag på priser, konsumtion och arbetskraftsefterfrågan och där en ökad arbetskraftsefterfrågan leder till högre sysselsättning snarare än till högre löner. Mot denna bakgrund föreslår vi olika former av sänkta arbetsgivaravgifter: Tjänstejobb: Arbetsgivaravgifterna, exklusive pensionsavgifterna, avskaffas för personalintensiva tjänster såsom reparationer av hushållsmaskiner, restauranger, tvätterier, bilreparationer, friseringar och städtjänster till privatpersoner. Nystartsjobb: Arbetsgivaravgifter avskaffas helt för personer som stått långt från arbetsmarknaden som arbetsfrånvaron varat. Arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionärer, socialbidragstagare och nyanlända invandrare omfattas. Nedsättningen gäller i privat sektor. Äldrerabatt: Arbetsgivaravgifterna skall, exklusive pensionsavgifter, avskaffas för personer som fyllt för att möjliggöra för fler äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden . Höga skatter slår hårdast mot branscher där den enskilde kan välja mellan att själv utföra tjänsten eller att köpa tjänsten. I den s.k. föreslogs därför att arbetsgivaravgifterna skulle avskaffas i tjänstebranscher som kan ersättas av hemarbete och svartarbete. Exempel på sådana branscher är hotell och restauranger, bilserviceverkstäder, reparationer av hushållsmaskiner, personalmatsalar, catering, städföretag som enbart städar hos privatpersoner, frisörer och skönhetssalonger m.m. (SOU1997:17). Tabell 8.1 Branscher som berörs av förslaget om tjänstejobb, , miljonerkronor79 Bilserviceverkstäder, ej specialiserade Bilplåt- och billackeringsverkstäder; bilglasmästerier Reparationsverkstäder för hushållsartiklar och personliga artiklar Skomakerier, klackbarer m.m. Andra reparationsverkstäder för hushållsartiklar och personliga artiklar Personalmatsalar, cateringföretag och centralkök Källa: 2006:690. Beräkningar visar att priset på dessa tjänster är påtagligt mer känsligt än andra tjänster och varor och att prisförändringarna av dessa varor också påverkar konsumtionen av fritids- och arbetsutbudet (SOU 1997:17, bilaga3). Att priskänsligheten är stor betyder att höga skatter kommer att ha stor effekt på hushållens val. Servicetjänster som t.ex. restauranger och städning är komplement till arbete, och lägre priser på dessa tjänster bidrar således till högre arbetsutbud. De höga skatterna är sannolikt en viktig orsak till att tjänstesektorn i stora delar av har en liten omfattning. Att dessa tjänster är särskilt priskänsliga är ett argument för att lägre skatter skulle kunna leda till stigande efterfrågan. Marknaden för tjänster som hotell och restauranger, bilserviceverkstäder, reparationer av hushållsmaskiner, personalmatsalar och städföretag präglas av en förhållandevis hård konkurrens. Av tabell 7.1 framgår att 95procent av hotell- och restaurangsektorn i är konkurrensutsatt, vilket betyder att den konkurrensutsatta andelen är högre än genomsnittet för EU-området. Inom rekreation och kultur är den konkurrensutsatta andelen ca 50procent. För hushållsunderhåll ligger den konkurrensutsatta andelen på 100procent. Inom detta område är det ofta låga kostnader för att etablera ett företag, och verksamheten bedrivs i många fall av små och medelstora företag. Ett problem med sänkningar av arbetsgivaravgifter eller sysselsättningsstöd är att de tränger undan jobb som skulle ha uppkommit även om åtgärden inte vidtagits. Det finns skäl att tro att undanträngningseffekterna av sänkta arbetsgivaravgifter för dessa delar av tjänstesektorn är mer begränsade. Skälet är att sysselsättningseffekten till viss del kommer att öka genom att arbete som sker i hushållet eller i den svarta sektorn i stället sker på den reguljära arbetsmarknaden. Det är sannolikt att stigande arbetskraftefterfrågan kommer att leda till stigande sysselsättning. Eftersom kraven på yrkeserfarenhet och högre utbildning är mer begränsade är arbetsutbudet elastiskt. Det betyder att ökad efterfrågan omsätts i stigande sysselsättning snarare än i högre lön. Att avskaffa arbetsgivaravgifterna skulle således minska skattekilen, öka konsumtionen och leda till ökad sysselsättning. presenterade omfattande beräkningar av effekten av att avskaffa arbetsgivaravgifterna för bl.a. hotell och restauranger, bilserviceverkstäder, reparationer av hushållsmaskiner, personalmatsalar och städföretag. beräknade sysselsättningseffekterna utifrån hur sänkningen av arbetsgivaravgifter kan antas slå igenom på vinster och löner. skattade sysselsättningseffekten utifrån prisgenomslaget på konsumtionen. Båda beräkningarna visar att sysselsättningseffekten uppgår till i storleksordningen 25000 till 50000 personer. Tabell 8.2 Skattningar av sysselsättningseffekter av sänkta arbetsgivaravgifter för tjänstejobb, personer * skattade två modeller med olika efterfrågefunktioner Källa: SOU 1997:17. Att avskaffa arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn i enlighet med förslag skulle medföra en försvagning av de offentliga finanserna på i storleksordningen . I den ekonomiska vårmotionen föreslår vi och Alliansen att utredningens förslag genomförs, landtransportsektorn undantagen. föreslår att arbetsgivaravgiften exkl. pensionsavgiften slopas för följande servicetjänster: Bilverkstäder, motorcykelhandel inkl. reparationsverkstäder, reparationsverkstäder för hushållsartiklar och personliga artiklar, restauranger, barer och pubar, personalmatsalar, cateringföretag och centralkök, städföretag till den del det inte utgör kostnad i näringsverksamhet, trafikskolor och serviceföretag. Alliansen avser att löpande pröva denna avgränsning i syfte att se om listan bör utökas. Kostnaden beräknas uppgå till ca 2007. Därtill föreslår Alliansen att: Arbetsgivaravgiften exkl. pensionsavgiften slopas 2007 för personer som fyllt . Kostnaden beräknas uppgå till 2007. Sänkt moms på skidliftar föreslår att momsen på skidliftar likställs med övrig idrottsverksamhet och följaktligen sänks från till . Skatteintäkterna för offentlig sektor beräknas minska med till följd av förslaget. Sänkt elpris i norra föreslår att den befintliga nedsättningen på energiskatt för hushåll och företag inom tjänstesektorn i norra utökas med . Skatteintäkterna bedöms minska med . har en rad studier påvisat att det kan finnas skäl att sänka arbetsgivaravgifterna för särskilda grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden.81 I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat, bl.a. i , och . Dessa studier motiverar Alliansens förslag om nystartsjobb, som är inriktat på personer som stått långt från arbetsmarknaden . Förslaget är att arbetsgivaravgifterna tas bort helt och hållet för långtidssjukskrivna, långtidsarbetslösa, förtidspensionerade, långvarigt socialbidragsberoende som personerna varit borta från arbetsmarknaden (se ruta om nystartsjobb nedan). föreslår också att nystartsjobben skall omfatta nyanlända flyktingar som lyckats få ett arbete under asylprocessen och innan uppehållstillstånd har beviljats. Ett problem med denna typ av skattelättnader är att de tränger undan anställningar som ändå skulle ha kommit till stånd (undanträngningseffekter). De gör också att någon annan får jobbet än den som annars skulle ha fått det (substitutionseffekter). Sammantaget beräknas dessa effekter ligga på 6070procent. I de kalkyler som gjorts av () beräknas nettotillskottet bli 0,3 jobb för varje satsning på ett nystartsjobb. Detta gör att satsningar av detta slag kan vara förhållandevis kostsamma. Vi har i våra budgetberäkningar utgått från RUT:s antagande, men både erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att utformningen av nystartsjobben bör göra att undanträngningseffekten blir avsevärt lägre. Nystartsjobb skall alltid gå att kombinera med andra typer av skatterabatter. Det är viktigt att den grupp som satsningen gäller verkligen får det extra stöd man behöver. Nystartsjobben kan således kombineras med arbetsgivaravgiftssänkningar för tjänstejobb. föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som uppburit arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nedsättningen gäller som vederbörande varit frånvarande från arbetslivet, dock högst . Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar () som varit arbetslösa skall omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben skall även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. För skall skattelättnad ges under dubbelt så som personen varit frånvarande från arbetslivet, dock max . Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS skall gälla för nystartsjobben. I budgeten avsätts 2007. Var tredje person i åldersgruppen har inget arbete. Runt 300000 har lämnat arbetskraften. Drygt hälften av dessa (55procent) är långvarigt sjuka eller inlagda på sjukhus, och nästan lika många uppger att de varken vill eller kan jobba. Många äldre kan ha gått i förtida pension, kanske för att företaget lagts ned och man erbjudits förmånliga villkor, medan man i annat läge hade fortsatt att arbeta. Men runt 11000 personer både vill och kan arbeta som ungefär 33000 personer är aktiva arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Även om den registrerade arbetslösheten är lägre för äldre än i genomsnitt, tar det innan äldre kommer tillbaka i arbete. I genomsnitt är arbetslöshetsperioden medan den för äldre är . Ytterligare drygt 25000 arbetar mindre än de skulle vilja göra. Tabell 8.3 Äldre i utanförskap, , arbetsmarknads- och sjukdata, avrundade tal varav heltidsstuderande som sökt arbete Källor: och . Det finns därför skäl att underlätta för de äldre att kunna få ett arbete. Arbetsgivare kan avstå från att anställa äldre för att de är osäkra på hur väl äldre arbetskraft kan anpassa sig till ny teknologi och hur villiga de är att utveckla sin kompetens. Såväl löner som arbetskostnader har också en tendens att öka snabbare än produktiviteten med stigande ålder. Därtill räknas varje arbetsår dubbelt för arbetskraft i dagens system. En genomgång av visar att en högre grad av anställningsskydd förknippas med en lägre sysselsättningsgrad för äldre arbetskraft.82 föreslår att regeln om dubbel turordningstid slopas. Vi föreslår också, inom ramen för Alliansens äldreprogram, att nystartsjobben utökas till att omfatta dubbelt så för personer , dock maximalt . Ett sätt att stimulera äldre att stanna på arbetsmarknaden är att göra det mer lönsamt att arbeta än att gå i pension. föreslår därför ett förstärkt jobbavdrag för äldre som väljer att arbeta. Ett ökat utbud måste också mötas av en ökad efterfrågan. Fler företag måste våga och vilja satsa på att anställa fler seniora personer (). Ett sätt att göra det mer attraktivt för företag att behålla och nyanställa senior arbetskraft är att sänka arbetsgivaravgiften för dessa. Ytterligare skäl till att sänka arbetsgivaravgiften är att skapa ekonomiskt utrymme för företagen att anpassa arbetsplatsen efter äldres önskemål och behov, något som ofta nog också övrig arbetskraft har nytta och glädje av. föreslår att arbetsgivaravgiften utom pensionsavgiften slopas för personer som fyllt 65år. För att underlätta vardagen för människor i olika skeenden i livet och förbättra förutsättningarna för en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens vill vi moderater och också ta ytterligare steg för att sänka skatten på hushållstjänster.83 Alliansen vill införa en 50procents skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . Detta innebär att den maximala skattelättnaden kan uppgå till . Vidare vill Alliansen att man även skall kunna köpa tjänster som utförs i en anhörigs hem. Exempelvis skall det vara möjligt att betala för städning i sina föräldrars hem och kunna utnyttja föräldrarnas skattereduktion för detta ändamål. På kort sikt kommer förslagen att skapa fler vita och färre svarta jobb. Detta betyder att de som jobbar svart, främst kvinnor, får avtalsenlig lön, rätt till olika förmåner och försäkringsskydd. Dessutom kommer de offentliga finanserna att stärkas. föreslår att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av 50procent av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Därtill vill vi att skattereduktionen skall omfatta omsorg i hemmet. Det kan exempelvis vara äldres hårvård, tvätt och hjälp till att vara ute eller att utföra andra personliga sysslor. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Vad som ovan sagts skall också omfatta ersättningar för arbete som utförts i anhörigs bostad. Detta innebär exempelvis att ett barn kan utnyttja sina föräldrars skattereduktionsutrymme vid köp av tjänster åt föräldrarna. Den sammantagna effekten på det finansiella sparandet bedöms uppgå till ca 2007. Det är viktigt att poängtera att Alliansens förslag om arbetsgivaravgiftssänkningar för vissa tjänstejobb, nystartsjobb, äldrerabatt och skattereduktion för hushållstjänster måste ses i kombination med övriga förslag i Alliansens jobbprogram. Sannolikheten för att arbetsgivaravgiftssänkningar skall leda till högre sysselsättning ökar väsentligt när de kombineras med kraftfulla åtgärder för att öka arbetsutbudet. Våra förslag måste, såsom framhållits i avsnitt 6.2 Ett brett program, ses som ett sammanhållet reformprogram. Varje enskilt förslag kan bidra till att minska utanförskapet, men för att jobbtillväxten skall komma i gång i någon större skala krävs kompletterande utbudsreformer. 8.4En trygg och flexibel arbetsrätt Ett bra arbetsrättsligt regelverk bidrar till att lugn och ro skapas på arbetsmarknaden och att företag och anställda kan verka under stabila spelregler. slår vakt om den svenska modellen där förhållandena på arbetsmarknaden i första hand regleras i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Kollektivavtalen växte fram i den osäkra värld som präglade . De skapade trygghet för båda sidor. Inte minst arbetsgivarsidan verkade för att ge kollektivavtalen ökad stadga. tillkomst 1997 och efterföljande förhandlingsordningsavtal har gjort att konflikterna på arbetsmarknaden är färre . När kollektivavtal finns råder fredsplikt, något som är viktigt för att företagen skall kunna drivas under stabila förhållanden och för att arbetstagarna skall känna sig trygga. Utgångspunkten för vår politik är att arbetsmarknaden skall vara flexibel och fungera väl inom det grundläggande ramverk som omgärdar arbetsmarknaden. Rätten att vidta stridsåtgärder är grundlagsskyddad och en hörnsten i den svenska modellen. Sympatiåtgärder kan användas för att få till stånd ett kollektivavtal med en enskild arbetsgivare, som inte är medlem i en arbetsgivarorganisation (s.k. hängavtal). I våra grannländer finns liknande möjligheter även om dessa är något mer begränsade i . Vi moderater stöder kollektivavtalsmodellen och tycker det är viktigt att arbetsmarknadens parter tar sitt ansvar för utvecklingen på arbetsmarknaden. Vi har också gjort internationella åtaganden i detta sammanhang.84 var antalet strejkdagar färre än någonsin enligt statistik. Vår uppfattning är att den svenska modellen fungerar väl som ett övergripande ramverk. Ett strikt anställningsskydd är inte huvudförklaringen till den höga arbetslösheten och det omfattande utanförskapet i Sverige.85 Ett tryggt anställningsskydd bidrar till att färre personer blir uppsagda under en konjunkturnedgång. Å andra sidan dämpas också sysselsättningsökningen i en konjunkturuppgång på grund av att arbetsgivare blir mer återhållsamma vid anställningar. Det finns också mycket som talar för att stabila anställningsrelationer kan bidra till en högre produktivitetstillväxt, bl.a. genom att anställda får större anledning att tillägna sig företagsspecifik kompetens. Ett omfattande anställningsskydd kan emellertid göra det svårare för nytillträdande att komma in på arbetsmarknaden. Det finns anledning att förmoda att arbetsgivare blir mer selektiva i sina anställningsbeslut om det inte är mer komplicerat att göra sig av med personal. Den svenska lagstiftningen, lagen om anställningsskydd (LAS), är i vissa avseenden dåligt anpassad till dagens arbetsmarknad. Det kan även finnas visst fog i att hävda att LAS bidrar till att människor känner sig inlåsta på en arbetsplats där de i grunden inte trivs.86 I debatten framförs ofta att en radikal förändring av arbetsrätten skulle vara den dunderkur för arbetsmarknaden som behövs för att få bukt med utanförskapet. Enligt den forskning som är etablerad på området är det andra faktorer som har större betydelse för sysselsättningsutvecklingen än omfattningen av arbetsskyddet. En sådan faktor är utformningen av skatte- och ersättningssystemen. En annan minst lika viktig faktor är hur väl arbetsmarknaden förmår sammanföra arbetssökande med lediga jobb. I , som ofta anges som ett exempel, har ersättningssystemen stramats upp väsentligt . Man har också skärpt kraven på att de arbetslösa måste vara aktiva för att erhålla ersättning. Detta har i synnerhet gällt ungdomar. Det är dessa faktorer som förklarar varför arbetslösheten minskat i , medan betydelsen av de marginella förändringar som gjorts i arbetsrätten får anses vara ringa.87 Dagens arbetsmarknad skiljer sig på många sätt från den då merparten av det nuvarande anställningsskyddet tillkom. Produktionen dominerades då av storskaliga företag, och anställningar var som regel tillsvidareanställningar. lever vi i ett kunskapssamhälle med större inslag av tillfälliga anställningar. Många anställningar är i vikariat, projekt eller någon annan korttidsform. Förändringarna av anställningsskyddet har resulterat i ett allt snårigare och mer svåröverblickbart regelverk. Den stora majoriteten av dem som arbetar på den svenska arbetsmarknaden har tillsvidareanställningar. anser att tillsvidareanställningar skall vara grunden på arbetsmarknaden. Men tidsbegränsade anställningar spelar också en mycket viktig roll. De behövs för att arbetsgivare skall kunna anställa personer vid tillfälliga arbetstoppar och ersätta tillfälligt frånvarande personal. Tillfälliga anställningar är också en viktig bro in i arbetslivet för unga och andra människor med liten eller ingen arbetslivserfarenhet. Den höga arbetslösheten bland ungdomar och invandrare kan, enligt bl.a. , till viss del bero på att anställningsskyddet är mindre flexibelt än vad som krävs i dagens moderna arbetsliv.88 Anställningar på korttidskontrakt som ett komplement till fasta anställningar gör det möjligt för grupper som står långt från arbetsmarknaden att etablera sig och få arbetslivserfarenhet. är det viktigt att arbetsgivaren ges möjlighet till ett mer långsiktigt åtagande än i dagens system, så att arbetstagaren får en ordentlig yrkeserfarenhet. vill förbättra möjligheterna till tidsbegränsade anställningar.