ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sk305 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa källskattesystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synliga skatter. Partierna i gick till val på att ge människor och företag större makt över sin tillvaro. har dessa partier majoritet i . En grundförutsättning för att kunna diskutera förändring är att utgå från en gemensam verklighetsuppfattning. Den som inte uppfattar ett problem vill ju inte åtgärda det. Och trots att vem som helst kan räkna ut att skattetrycket är tror ändå många att det är , många tror på nedåt . Det har visats i flera undersökningar. Ju lägre vi tror att skatterna är, desto mindre tror vi ju att de behöver sänkas. Om vi inte lyckas bryta den vanföreställningen kommer vi aldrig att få mandat för förändring. Sedan källskattereformen genomfördes dras preliminärskatten från lönen utan att vi ser den, i alla fall inte om vi är löntagare. fick man gå och betala in själv och genomgå en kännbar skilsmässa från sina surt förvärvade slantar. Det är efter källskattens införande som blivit ett nästan världsunikt högskatteland. Frågan är om det hade varit politiskt möjligt med fullt synliga skatter. De flesta företagare vet hur det känns att själv betala in både löneskatter och arbetsgivaravgifter till . Det gör ont, och det påminner om att skatten är betydligt högre än . Det vore inte bara rättvist utan också nyttigt om även löntagare fick uppleva något liknande. Då, om man till exempel konfronteras med ett inbetalningskort i brevlådan eller med lönebeskedet, ser man tydligare hur högt skattetrycket faktiskt är och kan ta ställning till om man tycker att det är bra, dåligt eller lagom högt. Det måste vi anförtro människor att bestämma själva, mer än vad vi får göra . Att avskaffa källskatten är ett viktigt steg till ökad medborgarmakt. Huvudargumentet för avskaffad källskatt är alltså att synliggöra det verkliga skattetrycket. Och huvudargumenten emot förslaget avslöjar just den effekten. De brukar nämligen vara av typen men tänk om folk inte har pengar kvar till att betala skatten på inbetalningsdagen?. Det viktigaste svaret på den frågan är att det har människor inte heller. Och om det blir tydligare får människorna, i stället för , bestämma om det är dags att ändra på den saken. Att redovisa arbetsgivaravgifter tydligt för sina anställda, vilket många arbetsgivare gör , är ett annat steg till ökad medborgarmakt. Varje arbetstagare bör få veta hur mycket arbetsgivaren betalar i arbetsgivaravgifter . Staten bör i detta sammanhang vara ett föredöme och på alla anställdas månatliga lönebesked redovisa arbetsgivarens totala lönekostnad för den anställda (arbetsgivaravgifter + bruttolön), den anställdas bruttolön (inkomstskatt + utbetald nettolön) samt nettolönen.
mot · GU02Sk306 · 2006-10-26 00:00:00 — Höjd gräns för momsredovisning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över behovet av att höja beloppsgränsen för månatlig momsredovisning. För småföretag är kostnaderna för administration ofta betungande. Det gäller särskilt de företag som har låg omsättning. Därför finns det ett undantag som innebär att om omsättningen är under behöver företaget inte göra månatliga momsredovisningar utan de ska i stället göras en gång . Den gränsen har funnits och det är hög tid att höja den till . Därigenom skulle de mindre företagen kunna använda pengar till investeringar i stället för till onödig administration.
mot · GU02Sk307 · 2006-10-30 00:00:00 — Inkomstbeskattning av allmännyttiga stiftelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över reglerna om inskränkt skattskyldighet för stiftelser och att direktiv för en sådan nu tas fram. Regelverket rörande inkomstbeskattning av allmännyttiga stiftelser uppfattas mer och mer i takt med samhällsutvecklingen som otidsenligt. Gällande regler, som återfinns i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), är i stort sett oförändrade sedan deras tillkomst (SFS 1942:274, prop. 1942:134, SOU 1939:47). Regelverket är sådant att endast stiftelser som antingen är direkt namngivna i lagtexten (den så kallade katalogen) eller har ett höggradigt kvalificerat ändamål kan komma i fråga för inskränkt skattskyldighet. Kretsen av höggradigt kvalificerade ändamål utformades snävt vid lagstiftningens tillkomst. Den ålderdomliga form av lagstiftningsteknik som en uppräkning i lagtext av namngivna subjekt utgör har därför tillgripits i de fall beslutat att stiftelser utanför denna krets ska erhålla förmånsbehandling. Till katalogen har tillförts Stiftelsen () och Stiftelsen (). Otidsenligheten i gällande regelverk visar sig bland annat däri att sådana allmännyttiga ändamål som stödjande av hospiceverksamhet eller annan sjukvårdsverksamhet, sjöräddning och annan livräddningsverksamhet, katastrofhjälp till människor i annan nöd än ekonomisk nöd, stödverksamhet bland vålds- och brottsoffer, sjuka, äldre och andra utsatta som är av annan art än att bistå ekonomiskt, stöd till förebyggande verksamheter till exempel beträffande brott, droger och olyckor, främjande av fred, miljö- och naturvård, stödjande av barn- och ungdomsarbete hos kyrkor och idrottsföreningar, insatser inom kulturområdet för barn och vuxna, bistånd till fattiga länder i form av hjälp till självhjälp etcetera faller utanför kretsen av de ändamål som kvalificerar för inskränkt skattskyldighet. Förhållandet har länge och i ökande omfattning bland annat som ett resultat av ansträngningar att koncentrera och effektivisera granskningen av stiftelser och föreningar medfört att ett stort antal stiftelser över hela landet med ändamål som är i hög grad samhällsnyttiga och angelägna beskattas. Det torde inte råda några delade meningar om att ändamål av ovan exemplifierad art är förtjänta av samma förmånliga behandling som de ändamål som finns angivna i gällande lagtext. För ideella föreningar gäller att alla allmännyttiga ändamål kvalificerar för inskränkt skattskyldighet. Reformbehovet beträffande stiftelsers beskattning är betydande. En snar översyn av kriterierna för inskränkt skattskyldighet, med fokus på ändamålen och den så kallade katalogen, är angelägen. uppmanade regeringen i ett tillkännagivande att se över reglerna om inskränkt skattskyldighet för allmännyttiga stiftelser och vissa andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 s. 131) anges att dåvarande regering påbörjat arbetet med att ta fram direktiv. Det är angeläget att detta arbete fullföljs.
mot · GU02Sk309 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett generellt hem-pc-avdrag. Hem-pc-reformen har kallats för det kanske mest betydelsefulla IT-politiska beslutet någonsin för att stärka position som ledande IT-nation. Reformen har medverkat till att höja nivån på svenska folkets IT-kunskaper avsevärt. För många företag och deras anställda har hem-pc-reformen inneburit en revolution i datamognad. Många har haft möjlighet att skaffa en modern dator och utvecklas i sitt datorkunnande, vilket lett till både personlig utveckling samt varit en stor hjälp för företagen. Redan under hem-pc-reformens första år (1998) såldes över en halv miljon datorer inom ramen för reformen. Därefter sjönk försäljningen av naturliga skäl, för att därefter ganska väl följa treårscykler som sammanfaller med förnyande av treårsavtalen. För att vi på bästa sätt ska kunna utnyttja de nya möjligheter som IT-samhället erbjuder oss måste alla medborgare kunna vara delaktiga. Därför ser jag det som ett naturligt steg att utveckla hem-pc-reformen till att omfatta även andra grupper än den gör . Att införa ett generellt hem-pc-avdrag är därför den bästa lösningen för att minska vårt lands digitala klyftor. De digitala klyftorna mellan olika befolkningsgrupper har redan utjämnats rejält till följd av hem-pc-reformen, men det finns fortfarande en betydande ojämlikhet i dator- och Internettillgång mellan olika grupper. Tillgången till e-samhället får inte vara kopplat till goda ekonomiska förutsättningar. IT-kompetens ska inte vara en klassfråga.
mot · GU02Sk310 · 2006-10-30 00:00:00 — Det ideella föreningslivets och non-profit-verksamheternas behov tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattebestämmelser för det ideella föreningslivet och non-profit-verksamheter. Det ideella föreningslivet i är en vital och viktig del av samhället. Det lever i fotbollsklubben, i den fackliga organisationen, i studieförbundets bokcirkel. Tillsammans med den sociala ekonomins alla verksamheter bidrar föreningslivet till välfärden och tillväxten i samhället. Här möts människor i sitt ideella engagemang och lokalt där man bor och lever. Vi behöver värna det ideella föreningslivet och andra non-profit-verksamheter eftersom de är en stor tillgång i vårt samhälle. I det långsiktiga arbetet med att stärka det ideella föreningslivet är nuvarande skattebestämmelser ett område som bör uppmärksammas och förändringar av dem till gagn för det ideella föreningslivet bör övervägas.
mot · GU02Sk311 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om taxering av retroaktiva ersättningar när arbetsskadeersättning betalas ut retroaktivt . I lagen om inkomstgrundande ålderspension regleras beräkningar av den pensionsgrundande inkomsten (PGI). Som pensionsgrundande inkomst räknas inkomst av anställning och inkomst av förvärvsarbete. Det är skattemyndigheten som beslutar om PGI, medan det är som beslutar om den totala pensionen. I det nya pensionssystemet är det livsinkomsten upp till 7,5 basbelopp som räknas som grund för pensionen. I inkomstskattelagen finns bestämmelser om hur skatten beräknas för fysiska personer som har ackumulerad inkomst från tjänst eller näringsverksamhet. Lagen missgynnar dock personer med arbetsskada. Ett exempel på detta handlar om en yrkesverksam kvinna som blir sjuk och inte kan arbeta. Eftersom sjukdomen misstänks bero på arbetet, drivs frågan vidare för att hennes sjukdom ska klassificeras som arbetsskada. Efter blir hennes sjukdom klassad som sådan och hon får då sjukersättning. När nu hennes sjukersättning ska räknas ut, får hon inte räkna den retroaktiva arbetslivsskaderäntan som pensionsgrundande inkomst. Det medför att hon får en lägre pension än vad hon skulle ha haft om hon kvarstått i arbete. I det nya pensionssystemet finns en lucka där detta inte regleras. Därför måste man hitta en väg att reglera pensionsbortfallet. Exempelvis borde man inom skattelagstiftningen i vissa fall kunna medge undantag från kontantprincipen som regleras i inkomstskattelagen och taxera stora retroaktiva ersättningar på de år de faktiskt hänför sig till. I sådana fall skulle detta problem inte behöva uppstå.
mot · GU02Sk314 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om realisationsvinstbeskattning av fondandelar. Allmänhetens intresse för fondsparande har inneburit att fondbolagen har blivit en allt viktigare aktör på marknaden och en stor och växande del av det samlade svenska börsvärdet förvaltas av fondbolag. Den rättsfigur som den svenska fondlagen skapat fondbolaget är emellertid i flera avseenden till nackdel för andelsägaren. Detta gäller särskilt den fördelning av rättigheter som det implicita kontraktet mellan andelsägare och fondbolag/förvaltare ger upphov till. Andelsägarna saknar möjlighet att övervaka förvaltningen av sin placering eller påverka hur rösträtten utnyttjas för de aktier fonden investerat i, dvs. för det kapital andelsägarna äger. I själva verket är det svårt att finna något land, möjligtvis med undantag från som så konsekvent berövat andelsägarna sina rättigheter som . Flera metoder kan tillgripas för att stärka andelsägarnas inflytande och undvika intressekonflikter. Den enklaste består i att tillåta andelsägarna byte fond utan att detta utlöser beskattning av eventuella realisationsvinster. En sådan ordning skulle i praktiken ge andelsägarna goda möjligheter att uttrycka sitt gillande eller ogillande genom att köpa/sälja andelar, dvs. rösta med fötterna. En sådan ordning skulle också öka konkurrensen på fondmarknaden. Och det behövs. förvaltas av svenska fondbolag. Förvaltningsavgiften ligger kvar på den nivå som ansågs som konkurrenskraftig när fondmarknaden expanderade snabbt. Denna avgiftsnivå som inte sällan överstiger en procent på det förvaltade kapitalet, är långt mycket högre än de nivåer som gäller . Eftersom försäljning av fondandelar utlöser en realisationsvinstbeskattning drar sig många för att omplacera sitt kapital till fonder med en lägre avgift. Fondbolagen kan därmed fortsätta att utan konkurrens skörda stora vinster. Nuvärdet av denna konkurrensbegränsning ligger i storleken eller lika mycket som förmögenhetskatten.
mot · GU02Sk315 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkoholskatten. Sedan införseln av alkohol från EU-länder blivit i stort sett fri har den svenska alkoholpolitiken mer eller mindre spelat ut sin roll i nuvarande skepnad. Nästan två tredjedelar av den sprit svenskarna dricker och ca en tredjedel av konsumerat vin och öl kommer från andra källor än Systembolaget och restaurangerna. Merparten av den icke statistikförda alkoholen är införsel från i huvudsak . Stora volymer av denna alkohol konsumeras av ungdomar, som köper den på den illegala marknaden. Polis och tull i har rapporterat om hundratals, kanske tusentals försäljningsställen till ungdomar. Alkoholen är tillgänglig dygnet runt och några åldersgränser finns inte. Det är angeläget att Systembolaget säljer den överväldigande merparten av alkoholen som svenskarna dricker om den nuvarande alkoholpolitiken skall kunna försvaras. Tendenser och att gränshandeln minskar kan inte skymma det faktum att kontrollen över alkoholdistributionen har gått ur händerna. Argumentet att EU måste införa införselkvoter som är låga och väsentligt höjda minimiskatter på alkohol är inte hållbart, eftersom situationen inte skulle lösas i det korta perspektivet. Att få nya EU-regler tar, om det alls är möjligt, . Från flera håll har framförts att en skattesänkning skulle öka alkoholkonsumtionen. Självklart skulle försäljningen på Systembolaget öka men högst sannolikt skulle införseln sjunka betydligt. Det innebär att den svarta illegala marknaden skulle minska i omfattning och i stället kan återta kontrollen över alkoholkonsumtionen. I , som sänkte spritskatten kraftigt har konsumtionen inte ökat efter skattesänkningen, enligt en studie som genomfört 2006. Låt oss ta tillbaka kontrollen över alkoholkonsumtionen en gång för alla.
mot · GU02Sk316 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boendeskatter. Fastighetsskatten är en omoralisk skatt som tas ut utan hänsyn till betalningsförmåga. Den slår skoningslöst mot människor med låga inkomster som bor i hus och områden med höga taxeringsvärden. Den innebär t.o.m. att människor måste lämna sina hem. Det är ofta betydligt dyrare att skaffa bostad i storstadsregionerna, särskilt i storstädernas centrala delar, än i andra delar av landet. De höga priserna driver upp taxeringsvärdena på såväl flerbostadshus som villor. Fastighetsskatten bör därför avskaffas. Genom ett avskaffande kommer man till rätta med de tillväxthotande effekterna i tillväxtregionerna. avvecklas ett system som beskattar vinster som faktiskt inte reellt uppstått för den skattskyldige. Genom detta kan boendekostnaderna i storstadsregionerna sänkas, vilket leder till en ökad rörlighet inom boendesektorn. Detta gynnar alla familjetyper eftersom den s.k. boendekarriären i takt med växande familj och inkomster kan underlättas. Ovanpå fastighetsskatten läggs oftast förmögenhetsskatt. Även normalvillor i storstadsområdena drabbas av förmögenhetsskatt. För att komma till rätta med problemet och för full rättvisa bör såväl fastighetsskatten som förmögenhetsskatten avskaffas.
mot · GU02Sk317 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restaurangmomsen. Restaurangbranschen utgör en betydande andel av svenskt näringsliv. Denna personalintensiva verksamhet omsätter mer än . De mötesplatser som restaurangmiljön utgör är inte bara viktiga för den växande turistnäringen, utan bidrar också till att skapa positiva sociala mönster för fastboende. I storstäder med stor andel ensamhushåll blir restauranger viktiga inslag i människors vardag. Skatten på omsättningen, momsen, är . Skattenivån har varierat från till dagens . Hög moms på restaurangprodukter, som alla andra produkter, innebär högre pris till kunden med påföljande köpmotstånd som följd. Dagens höga momsnivå innebär också att delar av branschen undanhåller skatt. Alla pengar inom verksamheten redovisas helt enkelt inte fullt ut. Vad värre är, restauranger missgynnas i jämförelse med exempelvis snabbmat eller lunchmat för avhämtning. Detta på grund av att den som väljer att köpa sin lunchsallad på ICA eller får betala moms på priset, medan den som väljer att äta en likvärdig rätt på restaurang får betala i moms. Lunch och middag på restaurang kan aldrig reduceras till att vara tillfälle för enbart näringsintag, varför diskrepansen i momssatser direkt motverkar möjligheter till sundare lunchvanor. Här behöver ske en översyn där inte minst hälsoaspekter vägs in. En utgångspunkt måste vara att samma vara har samma beskattning, och leverans av färdig mat måste kunna betraktas som samma tjänst, oavsett förpackning och lokalitet.
mot · GU02Sk318 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av förmögenhetsskatten för överskottslikviditet i företag. har en rad uppmärksammade fall uppdagats där genomfört granskning av företags och företagares deklarationer som föranlett upptaxering av fysiska personer/ägare beträffande förmögenhetsskatt för överskottslikviditet som anses ha upptäckts i företagen. Det är uppenbarligen så att anser sig ha ett tolkningsföreträde gentemot företagen beträffande vad som kan anses vara överskottslikviditet. Följden har blivit att stor osäkerhet nu råder om vad som gäller för enskilda företag och företagare. Likviditet som ska användas för den fortlöpande rörelsen, investeringar och affärer för tillväxt misstänkliggörs och betraktas som skatteundandragande genom bedömningar som anser sig kunna göra. Risken är påtaglig att berörda företagare finner rättsläget så osäkert att de väljer att med företaget lämna landet. En sådan utveckling gagnar knappast utvecklingen av fler arbetstillfällen i landet. En översyn är därför önskvärd. En grundregel måste vara att ett land ska vara attraktivt att arbeta och investera i. Det är också grundsynen i Lissabonprocessen som ställer sig bakom. Förmågan att kunna erbjuda riskvilligt kapital, förmå investerare att satsa i landet och ge entreprenörer möjlighet att expandera är en grundläggande målsättning i ett land med ambitioner. Uppenbart är att övriga länder i har en sådan ambition. Utvecklingen i , via agerande, visar på en målsättning i annan riktning. Handlingssättet framstår som destruktivt då det drabbar just de lönsamma och expansionshungriga företagen, som är den avgörande motorn såväl för att uppnå målen i Lissabonstrategin som för att utveckla det svenska välståndet. Företeelser som populärt framtonas under begreppet lex Uggla löses vid ett slopande av förmögenhetsskatten. Då ett slopande av den skatten är en fortlöpande process är det viktigt att skyndsamt lösa avarter i systemet för att förhindra negativa effekter på sysselsättningen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Sk319 · 2006-10-31 00:00:00 — Skatterabatt för byte till mer energisnåla vitvaror tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över hur man stimulerar till ett utbyte av hushållsprodukter för att minimera energiåtgången i hushållen. Vitvaror i hushållet svarar för en betydande del av den energi som ingår i s.k. hushållsel, dvs. den energi som förbrukas om uppvärmningen undantas. En stor del av detta beror på att kyl/frys och andra vitvaror är gamla och borde utrangeras till förmån för nyare och energisnålare produkter. Hemmets största energislukare är kylen och frysen. Är det dags att byta ut gammal utrustning finns en hel del att vinna. Om man byter en frys mot en ny kan elförbrukningen minskas med ca 400 kWh en stor besparingspotential om många hushåll byter. Det finns en energimärkning som är obligatorisk i alla EU-länder och en viktig del i unionens energisparprogram. Tanken är att konsumenterna ska vägledas till mer energisnåla alternativ. Nära hälften av totala bestånd av vitvaror, som är äldre, saknar denna energimärkning och konsumerar sannolikt mer energi än nödvändigt. För att förändring ska kunna ske, krävs incitament för konsumenterna att välja mer effektiva produkter. Olika stödformer för energisnåla hushållsmaskiner har prövats bl.a. i och . I fick konsumenter som valde maskiner av bästa energiklass en premie på under . Även i har bidrag prövats. Totalt avsattes till kampanjen om energisnåla vitvaror, IT-styrutrustning och centralvärmepumpar. Bidraget motsvarade ca . Ett bidrag skulle kunna stimulera de svenska konsumenterna att byta sina vitvaror. Detta skulle minska den svenska elkonsumtionen på ett positivt sätt och även stimulera de företag som producerar vitvaror, som miljövinsterna uppkommer genom att nya vitvaror är mer miljövänliga och återvinningsbara. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i (c)
mot · GU02So202 · 2006-10-27 00:00:00 — Legitimation för vård- och omsorgspersonal vid hembesök tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av behovet att vård- och omsorgspersonal ska kunna legitimera sig genom speciella legitimationskort vid utförande av vård och omsorgsinsatser hos patienter och brukare i eget boende. Det förekommer att man läser om hur utsatta våra äldre är i sin vardag, och det förekommer att det sker övergrepp, inbrott och bedrägerier av människor som lurar sig in i våra äldres hem. Det borde vara så att vård- och omsorgspersonalen på ett tydligt sätt skulle kunna visa upp legitimation om sin yrkestillhörighet och från vilken arbetsgivare de kommer, oavsett om det är vårdpersonal eller omsorgspersonal eller annan kommunalt anställd personal som har tillgång till eller uppgift att besöka deras hem för att tillgodose något behov hos den gamla. Det är önskvärt att regeringen utreder om inte all personal som berörs ska kunna legitimera sig vid vård- och omsorgsinsatser.