ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sf270 · 2006-10-31 00:00:00 — och mottagningen av asylsökande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och mottagningen av asylsökande. många roller och uppgifter kan göra att rättssäkerheten kommer i fara. Verket ansvarar för allt från att betala ersättning till den asylsökandes juridiska ombud, ersätta hälso- och sjukvården för uppkomna kostnader till att hjälpa den asylsökande i vardagen , handlägga dennes ärende samt handha verkställande av avvisning/utvisning eller kommunplacering. Den asylsökandes juridiska ombud bör enligt vår mening inte ersättas ekonomiskt av den part som ska pröva ärendet eller vara motpart i ärendet. Enligt avtalet mellan landstingen och staten för ekonomisk ersättning för hälso- och sjukvård blir konsekvensen att sjukvården tvingas lämna ut uppgifter om den enskilde till den part som ska pröva ärendet, vara motpart eller verkställa ett beslut. Vidare är det orimligt att det är till den part som ska pröva ens ärende, eller vara motpart, som den enskilde tvingas vända sig till med eventuella klagomål om sådant som t.ex. hör vardagen till. uppgift bör därför fokuseras kring själva prövningen. Ersättning till och förordnande av juridiska ombud bör hanteras av domstol. Likaså bör ersättningen till hälso- och sjukvården hanteras av annan än verket. Sist men inte minst måste ansvaret för boendet överlåtas till andra, till exempel frivilligorganisationer och/eller kommunerna. i (m)
mot · GU02Sf271 · 2006-10-27 00:00:00 — Slopande av 240-dagarsregeln i föräldraförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort 240-dagarsregeln för överlåtelse av föräldraförsäkring. Nuvarande regler för tillfällig föräldrapenning fungerar inte om en ensamstående förälder är sjuk och har ett barn som är yngre än . I ett sådant fall tvingas han eller hon att ensam ta hand om sitt barn. Ett exempel som belyser problemet: En nybliven änka är mor till ett nyfött barn och ett äldre syskon. Hon är dessutom svårt sjuk i en lungsjukdom, men lämnas i sticket av samhällets skyddsnät. Läkare försöker intyga att modern behöver hjälp, men kan inte bistå familjen. Hur kan detta hända ? Regelverket för den tillfälliga föräldrapenningen vägrar ge modern den hjälp hon så väl behöver. Reglerna tvingar den sjuka modern att ensam ta hand om sina barn trots att hon är sängliggande och har svårt att ta hand om sig själv. Mamman kan inte vara sjukskriven och överlåta föräldraförsäkringens ersättning till någon annan, då det nyfödda barnet är yngre är . Den tillfälliga föräldrapenningen tillåter inte överlåtelse för barn yngre än . Bilden hade sett annorlunda ut om det funnits en pappa. Då skulle mannen kunna vara hemma med föräldraledighet för att ta hand om barnen och mamman skulle kunna sjukskrivas. I det ovan nämnda exemplet dog barnens far i stroke under hustruns graviditet. Det finns inte något logiskt skäl till att ha kvar åldergränsen för överlåtelse. Åldersgränsen för den tillfälliga föräldrapenningen bör tas bort och föräldraförsäkringen i sin helhet bör vara överlåtningsbar på annan, vid egen sjukdom. Föreslagna regeländringar skall vara kopplade till ett krav på läkarintyg angående förälderns sjukdom. Förslaget skulle väsentligt stärka försäkringsskyddet för ett mycket litet antal försäkrade och kostnadsökningarna i försäkringssystemet blir försumbara, om ens några. behandlade denna fråga i sitt betänkande 2003/04:SfU1: Det förhållandet att inte barnet utan föräldern själv är sjuk och därför behöver hjälp med barntillsynen täcks inte av föräldraförsäkringens regler. Utskottet anser inte heller att föräldraförsäkringen bör utvidgas till att omfatta den nu beskrivna situationen. Därmed avstyrker utskottet ... Utskottet vill tillägga att för en förälder som uppbär föräldrapenning för ett barn som är yngre än är det under pågående föräldraledighet möjligt att byta ut föräldrapenningen mot sjukpenning om förmågan att vårda barnet är nedsatt på grund av sjukdom. Därmed kan en annan förälder, om sådan finns, erhålla föräldrapenning för att ta hand om barnet. Skrivningen ovan ger vid handen att utskottets dåvarande majoritet inte förstått problemet. Utskottets majoritet redovisar inte heller några argument till varför 240-dagarsregeln skall vara kvar eller några realistiska möjligheter att hjälpa föräldrar som hamnat i en sådan svår situation som här beskrivits.
mot · GU02Sf273 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanhållen rehabiliteringsprocess. Debatten fokuseras på att människor ska återgå i arbete efter en sjukdom eller skada. En lång rad utredningar visar att tidiga rehabiliteringsinsatser är en förutsättning för att resultatet ska bli lyckat. Ett nära samarbete mellan de olika rehabiliteringsaktörerna är därvid nödvändigt. fungerar detta dåligt, människor faller mellan stolarna och bli till slut hänvisade till sociala myndigheter för att klara sitt uppehälle. Ett hinder för samarbete i rehabiliteringsprocessen mellan arbetsmarknadsmyndigheten och är myndigheternas olika mål och riktlinjer. ansvar sträcker sig fram till dess den försäkrade är arbetsförmögen enligt medicinska kriterier. kräver att individen ska vara anställningsbar, dvs. inte bara vara frisk utan också ha kompetens för att söka arbete på arbetsmarknaden. Sjukersättning kan beviljas med 1/4, 1/2, 3/4 och hel ersättning. För att få ett arbete via arbetsmarknadsmyndigheten finns dock kravet att man ska kunna arbeta minst för att räknas som anställningsbar. Dessa olika mål och inriktningar leder till att individen, istället för en sammanhållen rehabiliteringsprocess, blir slussad mellan olika myndigheter. Konsekvenserna blir självklart negativa för den enskilda men också för samhället. En sammanhållen rehabiliteringsprocess där insatserna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser borde vara en självklarhet. Vikten av utvärdering och uppföljning av insatserna kan inte nog understrykas.
mot · GU02Sf277 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksprojekt för sjukgymnaster i syfte att ge dessa rätt att sjukskriva patienter. Den stora ohälsan är väl känd och ett flertal rapporter och studier som belyser detta har lagts fram. har tillsammans med Socialdemokraterna och bedrivit ett intensivt arbete för att minska ohälsan på olika nivåer under den förra mandatperioden. Kunskapen är stor om vilka sjukdomar som dominerar bland de sjukskrivna. Det är värk och problem från och det är psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa definierad både som sjukdom och som symtom vid t.ex. utmattning och stress. De med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande i komplement till allmänläkare, ortoped eller neurolog. Men den regelbundna kontakten och bedömningarna utförs oftast tillsammans med sjukgymnasten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens hinder och möjligheter. Därutöver ligger det i sjukgymnastens profession att arbeta hälsoinriktat och utifrån de resurser varje patient har. Det borde därför ligga nära till hands att ge sjukgymnasterna ökade möjligheter att ta ett helhetsansvar och rätt att sjukskriva patienter med besvär från rörelse- och stödorganen. I tre fylken i infördes en möjlighet för sjukgymnaster att fatta beslut om sjukskrivning samt möjlighet att remittera till specialister. Detta försök har fallit mycket väl ut både med kortare sjukskrivningar och högre kvalitet för patienten. Mot den bakgrunden beslutade man att permanenta sjukskrivningsrätten för OMT-sjukgymnaster, motsvarande steg 3 i , samt att utvidga rätten till att omfatta hela . Samtliga partier stod bakom beslutet. Forsknings- och utvecklingsenheten i har ansökt om möjligheten att inom ramen för ett projekt ge sjukgymnasterna motsvarande rätt till att fatta beslut om sjukskrivning som i , men regeringen har sagt nej till dessa ansökningar. Vi menar att det behövs många positiva krafter för att råda bot på ohälsan och att den bästa vägen att nå dit är att främja hälsa. Mot denna bakgrund bör därför ett projekt initieras med möjlighet för sjukgymnaster att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med långvariga problem från . Projektet bör genomföras inom ett avgränsat område och därefter utvärderas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Sf278 · 2006-10-27 00:00:00 — Steglös ersättning inom sjukförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en steglös ersättningsnivå för sjukpenning. Användningen av deltidssjukskrivning skall enligt riksdagsbeslut öka. Verkligheten visar att så också är fallet. För att ytterligare uppmärksamma att det är den enskildes arbetsförmåga inte arbetsoförmåga som skall uppmärksammas finns det skäl att gå vidare och pröva om inte en steglös sjukpenning skall införas. Enligt nuvarande bestämmelser utges hel sjukpenning om arbetsförmågan är helt nedsatt på grund av sjukdom. Om arbetsförmågan är nedsatt med tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning och om arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften, men inte tre fjärdedelar utges halv sjukpenning. Om arbetsförmågan inte är nedsatt med minst en fjärdedel, utges ingen sjukpenning. Det finns alltså en viss självrisk i dagens system. Vid sjukskrivning av läkare gäller att läkare bedömer huruvida patienten, trots sin sjukdom, kan arbeta till viss del alternativt till viss del kan stå till arbetsmarknadens förfogande. I det medicinska underlaget skall läkaren styrka hur många timmar patienten bedöms kunna utföra sin vanliga sysselsättning/stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att läkaren skall göra sin bedömning utifrån patientens förmåga att arbeta/stå till arbetsmarknadens förfogande, oavsett vilka ersättningsnivåer som gäller inom lagen om allmän försäkring. För att underlätta att en sjukskriven till viss del skall kunna utföra/återgå till arbete alternativt åter kunna stå till arbetsmarknadens förfogande trots nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom, föreslås att rätten till sjukpenning ändras på så sätt att en steglös ersättningsrätt införs. Arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom bör dock fortfarande vara minst en fjärdedel för rätt till sjukpenning. Frågan om steglös sjukpenning tas ofta upp när jag i olika sammanhang har träffat arbetsmarknadens parter. Självfallet bör det göras en översyn av vilka konsekvenser förslaget om en steglös sjukpenning får för sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och rehabiliteringsersättning.
mot · GU02Sf279 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av den nya arbetsskadeförsäkringen för att se om den tillämpats i enlighet med de ursprungliga intentionerna. Arbetsskadeförsäkringens olika förändringar har varit dramatiska. För anställda som varit verksamma och fram tills kan en arbetsskada och hanteringen av den bli väldigt olika beroende på när den inträffat. Stora justeringar har gjorts både på grund av den ekonomiska och den hälsomässiga utvecklingen i . Från att ha genererat ett fiktivt underskott på uppemot 20 miljarder beräknas försäkringen ha ett överskott på nästan . gjordes ett brett beredningsarbete som sedan låg till grund för den lagstiftning som gäller . Frågan är komplex och har en rad dimensioner som den enskilde kan uppleva som märkliga utifrån de intentioner som gäller för arbetsskadeförsäkringen. Begrepp som att de enskilda skall försättas i samma ekonomiska situation som om de inte skadats, blir svårbegripliga när man använder de olika indexberäkningar som förekommer. Pris- och löneindex ger i en låginflationsekonomi väldigt olika utveckling. Fackliga organisationer driver ärenden i länsrätter för enskilda medlemmar som skadats . De har fått sina skador reglerade och arbetsskadelivräntor fastställda men förlorar jämfört med sina tidigare arbetskamrater. Uppgifter har förekommit om differenser på inom vissa tjänstemannagrupper. Arbetsskadeförsäkringen ska skydda den enskilde som drabbas av arbetsskada för det ekonomiska bortfall som kan uppstå på grund av skada eller sjukdom förknippad med arbetet. För att leva upp till dessa intentioner bör därför en översyn ske av nuvarande lagstiftning.
mot · GU02Sf280 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av handikappersättningen. Handikappersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd gällande stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Nivåerna för handikappersättning är 36, av prisbasbeloppet. är den myndighet som fattar beslut om rätten till ersättning. Sedan reglernas tillkomst har merkostnaderna för den enskilde ökat stadigt, som olika ersättningar från samhället minskat eller försvunnit. Nivåerna för handikappersättning har länge legat på dagens nivå. Trots att prisbasbeloppet har justerats leder det ändå till ökade kostnader för den enskilde. En utveckling kan ses där bedömningen i enskilda ärenden blir allt hårdare, och även om antalet avslag inte ökar markant så blir minskningarna i förhållande till de ansökta beloppen allt fler från försäkringskassornas sida. Det innebär att den enskilde får allt lägre ersättning för sina merkostnader. För att bättre motsvara de faktiska merkostnader som den enskilde har borde dagens nivåer ändras till som lägsta nivå samt 50, av prisbasbeloppet. Variationerna i bedömningen av rätten till handikappersättning är också stora och ofta har det avgörande betydelse var i landet man bor. Behovet av enhetliga och gemensamma tillämpningar är därför stort. Vid utskottets behandling av en liknande motion under tidigare konstaterades att utskottet inte anser det aktuellt att göra en allmän översyn av handikappersättningen eller att överväga andra nivåer i förmånen. Att på detta sätt, utan närmare motivering, avslå motionsförslaget är ett uttryck för bristande insikt och förståelse för de handikappades situation. bör mot bakgrund av ovanstående besluta uppdra till regeringen om en översyn av reglerna för och tillämpningen av handikappersättningen.
mot · GU02Sf282 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ensamkommande flyktingbarn. En del av dem som kommer till vårt land i flykt från sitt hemland saknar föräldrar. Dessa så kallade ensamkommande flyktingbarn beräknas komma ut i samhället och klara sig själva redan . Staten är den som tar emot dessa barn och ger den kommun som i slutändan tar emot flyktingbarnet bidrag för att kunna betala ut försörjningen för barnet. Enligt har föräldrar ekonomiskt ansvar för sina barn upp till dess att de klarat gymnasiet eller max tills de fyllt . För de ensamkommande flyktingbarnen är åldersgränsen för statens ansvar . Istället hamnar ansvaret på kommunen om barnet hunnit fylla , men inte och inte gått ut gymnasiet. Detta gör att varje kommun själv kan bestämma på vilket sätt den vill försörja barnet , och således kan det se olika ut i olika delar av landet. Därför bör regeringen överväga en översyn av kommunernas hantering av det ekonomiska ansvaret för ensamkommande ungdomar och vilket stöd kommunerna ska ge till de ungdomar som inte gått ut gymnasiet.
mot · GU02Sf283 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att behålla regionala beslutsfunktioner med förtroendevalda, när det gäller socialförsäkringsområdet. Väljer man att avskaffa socialförsäkringsnämnderna så tappar man den lokala folkliga förankringen av socialförsäkringen. Det finns en styrka i att ha ett system där det finns lokalkännedom och kännedom om de speciella förhållanden som det innebär att leva i olika delar av vårt land. Den fackliga förankringen i nämnden är också ett viktigt kunskapsinslag i lägen när man måste ta hänsyn till arbetsmiljö inom ett lokalt företag som exempel. Vi vill att vi håller fast vid den lokala kunskapen som finns ute i våra socialförsäkringsnämnder. Vi tror att det blir svårt att centralstyra dessa bedömningar med samma noggranna bedömnings kunskap som dessa lokala företrädare innehar.
mot · GU02Sf287 · 2006-10-30 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) föreslår inom detta utgiftsområde att en individualisering av föräldraförsäkringen genomförs 2008. Vi föreslår också en höjning av underhållsstödet med samt att stödet värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att det indexeras. avvisar vidare de av regeringen föreslagna förändringarna inom sjukförsäkringen som innebär sänkningar av utbetalda ersättningar inom den tillfälliga föräldrapenningen och havandeskapspenningen. Vi avvisar även de besparingar som regeringen anger påverkar utgiftsområdet på grund av omfattande aviserade åtgärder för att bekämpa fusk. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en rad förändringar inom sjukförsäkringen som får konsekvens även för ersättningsslag inom föräldraförsäkringen. Regeringen föreslår en sänkning av taket i sjukförsäkringen till 7,5basbelopp, vilket innebär att ersättningar utbetalda som tillfällig föräldrapenning samt havandeskapspenning minskas. avvisar detta förslag och föreslår en ökning av anslaget med 2007. Vi föreslår vidare en ökning av anslaget med 2008 och 393miljoner kronor 2009. Regeringen föreslår också en sänkning av sjukpenningen på grund av att en ny beräkningsgrund på 0,989 förslås införas. Detta innebär på samma sätt som den föreslagna taksänkningen att ersättningar som betalas ut som tillfällig föräldrapenning samt havandeskapspenning minskas. avvisar detta förslag och föreslår en ökning av anslaget med . Enligt regeringen kommer de åtgärder man aviserar för att bekämpa s.k. fusk och överutnyttjande av trygghetssystemet att innebära en minskning av utgifterna på utgiftsområdet med 20072009. Besparingen är mycket oklart definierad i budgetpropositionen men merparten antas beröra utgifterna för anslag 21:2. avvisar denna besparing. Mot denna bakgrund ökar vi anslaget med 20072009. föreslår en individualisering av föräldraförsäkringen och utvecklar argumentationen för detta i en särskild motion. Huvudargumenten handlar om att bryta den ordning på arbetsmarknaden som diskriminerar kvinnor och den föreställning om vad kvinnor respektive män har för ansvar i förhållande till barn. Därför bör föräldraförsäkringen baseras på samma principer som alla andra socialförsäkringar och vara individualiserad. föreslår att denna reform skall genomföras 2008 och ökar därmed anslaget med . Sammantaget förslår en ökning av anslag 21:2 Föräldraförsäkring med 2007. Genom de regeländringar som gjordes av underhållsstödet 1994 blev ersättningsnivån beroende av regeringsbeslut för att höjas. Därefter låg stödet oförändrat på samma nivå fram till den höjning på som genomfördes i och med budgetpropositionen . föreslår att underhållsstödet höjs med och att det värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att det knytas till prisbasbeloppet. Vi föreslår därmed en ökning av anslaget med 2007. Ökningen av anslaget blir vidare och .
mot · GU02Sf288 · 2006-10-31 00:00:00 — Samverkan mellan och arbetsförmedlingen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av samarbete mellan och arbetsförmedlingen i syfte att förhindra att människor kommer i kläm mellan olika regelverk. Det är angeläget att se till att inte enskilda medborgare kommer i kläm mellan olika regelverk inom de allmänna försäkringarna. Det kan handla om frågor om den enskildes situation i samband med omprövning av sjukpenning. När försäkringskassorna gör genomgångar av sjukförsäkringsfall förekommer det ett antal ärenden där kassorna bedömer att den enskilde har tillräcklig arbetsförmåga för att stå till arbetsmarknadens förfogande. kan han eller hon ha skador eller sjukdomar av olika slag som gör att möjligheterna på arbetsmarknaden är kraftigt begränsade. Detta leder i flera ärenden till att den enskilde överklagar sitt ärende för att få arbetsförmågan prövad i högre instans. Handläggningstiden för ärendet kan uppgå till och är den enskilde inte berättigad till sjukpenning. Hon eller han kan inte heller ställa sig till arbetsmarknadens förfogande i avvaktan på slutligt beslut och blir därmed inte heller berättigad till a-kassa. Andra tyvärr inte alltför ovanliga exempel handlar om människor som har någon form av sjukdom eller skada, men där bedömer att de har tillräcklig arbetsförmåga för att kunna ta något på arbetsmarknaden förekommande arbete. Normalt har de tidigare haft en anställning men blivit uppsagda av personliga skäl, beroende på att arbetsgivaren inte kunnat finna något arbete inom sitt företag eller sin organisation, där den enskildes arbetsförmåga kan tas till vara. När den enskilde möter arbetsförmedlingen och a-kassorna nås de av ett annat besked än det de fått av . Deras skador är för omfattande för att de ska kunna betraktas som arbetssökande. Därmed blir de inte heller berättigade till a-kassa. Vi menar därför att och arbetsförmedlingen gemensamt måste skapa garantier för att förhindra att enskilda personer kommer i kläm mellan de olika trygghetssystemen. Flera av de människor som på sätt som beskrivits ovan ramlat mellan stolarna i de olika välfärdssystemen hamnar i en mycket svår ekonomisk situation. Flera har levt med de begränsningar som sjukpenning eller sjukersättning innebär. De saknar sålunda marginaler för att av egen kraft klara prövoperioden. I flera fall är de inte heller berättigade till samhällets yttersta skyddsnät: socialbidraget. Med den, av den nuvarande regeringen, föreslagna avvecklingen av länsarbetsmarknadsnämnder och försäkringsdelegationer samt minskade anslag till AMS så riskeras den sköra men ack så viktiga samverkan mellan myndigheter att helt gå om intet. För att kunna ta till vara människors arbetsförmåga, och för att inte påföra kommuner ökade kostnader genom att människor slås ut från arbetsmarknaden, menar vi att den viktiga samverkan mellan och arbetsförmedlingen ges reella förutsättningar av .
mot · GU02Sf289 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan , och vuxenutbildning. Om du är för sjuk för att arbeta, är du också för sjuk för att studera. Om du är arbetslös och uppbär ersättning för detta kan du inte studera på heltid, för då står du ju inte till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att sjuka och/eller arbetslösa personer för sin bortavaro från arbetsmarknaden inte har någon reell möjlighet att studera. Visserligen medger och vissa a-kassor undantag från denna regel, där arbetslösa personer tillåts studera på , respektive av en heltid. medger inga undantag för denna regel. Verkligheten är komplex och myndigheter borde kunna samverka på ett sådant sätt att den enskilde och dennes behov och möjligheter tillgodoses. I verkligheten är det sällan vattentäta skott mellan att vara sjuk/frisk, arbetslös/studerande eller att stå till arbetsmarknadens förfogande. I väntan på tillfrisknande skulle en sjuk person mycket väl gynnas av att deltaga i vuxenutbildning. Parallellt med att söka arbete skulle en arbetslös mycket väl gynnas av att deltaga i vuxenutbildning. , och vuxenutbildningen borde samverka mer för att möta den enskilde och dennes behov och möjligheter i en komplex verklighet.