ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub392 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters ekonomiska villkor. Trots att insatser har gjorts för att förbättra studenters ekonomi finns det fortfarande studenter som har svårigheter att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till att köpa studielitteratur, betala hyran, mat och andra nödvändiga saker i form av räkningar. Det som är oroväckande är att studenter i har svårt att klara av ekonomin. Precis som vi måste se till att arbetare på arbetsplatserna får en rimlig lön att leva på, måste vi när ekonomin tillåter även se till att studenter får en vettig chans att klara sina studier genom rimliga ekonomiska villkor. I översynen av studiestödet som gjordes 2001 genomfördes en del förbättringar. I stället för att höja den disponibla inkomsten valde man att höja bidragsdelen, vilket medförde att lånedelen minskade. En annan förändring var att tiden med studiemedel blev pensionsgrundande. Dagens studenter tenderar dessutom att bli äldre och många har ansvar för barn. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskar är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Det är viktigt att vi strävar efter att studenternas ekonomiska villkor skapar förutsättningar för studier.
mot · GU02Ub393 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan. Innehav av körkort är en jämlikhetsfråga. De stora kostnader som är förknippade med att ta körkort gör också detta till en klassfråga. Att ha genomgått en körkortsutbildning är ofta en förutsättning för att kunna bo kvar i glesbebyggda områden där avstånden är stora och där kollektivtrafiken inte utgör något praktiskt alternativ. För att kunna pendla mellan bostaden och arbetsplatsen krävs det ofta tillgång till egen bil och körkort. Många företag kräver att de anställda innehar körkort. Som exempel kan nämnas att många kommuner kräver det. Att ha körkort är ofta en förutsättning för att de anställda inom olika serviceyrken, t.ex. hemvården, ska kunna besöka de olika vårdtagarna. Även när det gäller fritidsaktiviteter underlättar det naturligtvis mycket om ungdomarna har körkort och slipper vara beroende av föräldrar eller kompisar. Alla ungdomar ska ha möjlighet att delta i den aktivitet de själva vill, men dagens kommunikationer mellan många orter omöjliggör detta t.ex. i glesbygden där det kanske går en eller två bussar per dag. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att vägtrafiken är säker. Det gäller politiker, planerare, väghållare som , kommunerna, transportföretag, fordonstillverkare m.fl. Nollvisionen är ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten där ingen ska dödas eller skadas allvarligt på vägarna. Trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan, eller i samband med en samlad skoldag, skulle ge ett mer trafiksäkert samhälle där syftet med nollvisionen lättare kan uppnås.
mot · GU02Ub394 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan. Barn och ungdomar tillbringar en stor del av sin vardag i skolan. Det är därför viktigt för dem med en bra arbetsmiljö och att de har en reell påverkansmöjlighet på sin vardag. Tyvärr ser verkligheten inte sådan ut på alla skolor, och kan arbetsmiljön vara förskräcklig. Eleverna får inte alltid reda på vilka rättigheter de har, och de har därför också svårt att påverka dessa. Därför behövs barnskyddsombud på skolorna. Arbetsmiljön på största arbetsplats, skolan, är kanske en av de sämsta. Var tredje elev har allergiska besvär. Det finns också många skolor där maskiner saknar skydd, trappor saknar halkskydd och nödutgångarna är låsta för att bara nämna några exempel. Även den psykosociala arbetsmiljön i skolorna är otillfredsställande. Många elever känner sig stressade och tycker att vissa lektioner är psykiskt pressande. Dessutom vet vi att det är en tuff miljö i många skolor där både mobbning och sexuella trakasserier är vanliga. Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte alla arbetsmiljöproblem, men den skulle ändå kunna vara ett första steg. Eleverna har rätt till sina egna skyddsombud fr.o.m. årskurs 7 i , men dessa har inte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombuden borde få utökade rättigheter. Det finns i skolan en hel del lokaler som de vuxna inte bevistar lika mycket som eleverna. Elevutrymmen som används på raster, omklädningsrum och datasalar är exempel på lokaler som används i princip enbart av elever. Med tanke på hur lokalerna utnyttjas i skolan och den bristande kommunikation som kan finnas på skolorna mellan vuxna och elever blir slutsatsen att elevskyddsombudens ställning måste stärkas. Elevskyddsombuden saknar stopprätt. Det betyder att elevskyddsombudet inte kan besluta att avbryta ett arbete som innebär en omedelbar och allvarlig fara för andra elevers liv och hälsa. Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- och rösträtt. Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vara rimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för att på ett bättre sätt kunna representera majoriteten på arbetsplatsen skolan, nämligen eleverna.
mot · GU02Ub395 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avskaffa läxor i skolan. Läxorna har blivit en klassfråga. Många elever upplever att läxor tvingar dem att ta med sig arbete hem efter avslutad arbetsdag, vilket kan bidra till att motivet för att göra läxorna inte blir bra. Skolan och skolans arbete måste vara utformat så att eleverna upplever trivsel, känner att det är roligt och lustfyllt att lära. Lusten till lärande ska även stimulera till en kreativ fritid. Om läxorna då känns tvingande eller att man inte har möjlighet till hjälp i hemmet eller till eget tidsutrymme till läxan, blir läxan en belastning och kan påverka hela skolgången. En del barn och ungdomar är också trångbodda och har svårt att få studiero i hemmet, då föräldrar och syskon kanske både pratar och leker runtomkring. Inom barn- och ungdomsorganisationen möter vi många barn och ungdomar som vittnar om att förutsättningarna ser olika ut. Några ungdomar framför följande tre synpunkter. Det är lärarnas ansvar att lära ut. Det är inte meningen att eleverna ska behöva lära sig själva hemma. Vissa kanske har svårigheter med att lära in. I så fall ska det finnas möjlighet att få hjälp, vilket kan vara svårt hemma. skyller man på eleven om det är så att han eller hon inte klarar prov eller läxförhör, fast det egentligen borde vara läraren som ska stå till svars. Läxor är ett orättvist sätt att lära ut. När man tillämpar läxor i inlärningen favoriserar det de elever som har det bättre ställt ekonomiskt, elever vars föräldrar har tid att vara hemma och har högre utbildning än andra föräldrar. blir det svårare för exempelvis den elev som har en ensamstående mamma som kanske måste arbeta för två för att kunna försörja sin familj eller för elever med föräldrar som kanske inte hade någon möjlighet att plugga på gymnasium eller högskola och universitet. Eleverna börjar sin dag med att gå till skolan. Beroende på årskurs går man olika antal timmar i skolan, allt . För ett barn eller en ungdom är det en hel arbetsdag. När man kommer hem kräver lärarna att man ska sätta sig och göra läxor. Beroende på hur lätt man har att lära tar detta allt mellan och . Om detta skulle ske på en vanlig arbetsplats vore det olagligt. En chef kan aldrig tvinga någon att ta med sig arbete hem. Vi tycker helt klart att tiden i skolan ska räcka till för att lära sig det man behöver. Läxor är en del av skolplanen. Sett ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv bör en översyn göras om barn och ungdomar med olika bakgrund och hemförhållanden har samma möjlighet att klara av att göra sina läxor, och målet bör vara att läxläsning är en del av skoldagen i skolan.
mot · GU02Ub396 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn av konfessionella fristående skolor. Fristående skolor kan i vissa fall vara ett värdefullt komplement till den kommunala skolan. Men problemen med fristående skolor diskuteras inte tillräckligt. Det gäller framför allt fristående skolor på konfessionell grund. Också dessa skolor måste självklart bedrivas på samma sätt som andra skolor. De måste utgå från syn på enskilda barns rättigheter. De måste omfatta skolans värdegrund om bl.a. alla människors lika värde, jämställdhet och respekt och förståelse för olikheter. Det får inte råda något tvivel om att den konfessionella skolan ger eleverna en allsidig undervisning och att de följer kursplanen i ämnen som religionskunskap. Det är också viktigt att eleverna själva får avgöra om de vill delta aktivt i t.ex. bönestunder liksom att skolan inte utövar påtryckningar på eleverna att omfatta en viss trosriktning. Enligt min uppfattning bör offentliga bidrag inte utgå till konfessionella skolor. Men i avvaktan på att ett sådant beslut blir verklighet måste en förutsättning för bidrag till konfessionella fristående skolor vara att det sker en regelbunden och noggrann granskning. Och om denna granskning visar att skolorna inte lever upp till kraven måste snabba åtgärder vidtas exempelvis genom indragna bidrag. Religionsfriheten är viktig. Men vi får i inte blunda för att religionen och det sätt den utövas på kan stå i strid med andra omistliga värden som demokrati och barns och ungdomars rätt att utvecklas till fria och självständiga individer. Det är viktigt att samhället står upp för dessa värden när de hotas av personer eller grupper som åberopar religionsfriheten. Det får heller inte vara så att likgiltigheten eller oviljan för religiösa frågeställningar gör att problemen med konfessionella skolor undviks. Det handlar om barns och ungdomars framtid. Det är därför viktigt att följer vad som sker i de konfessionella fristående skolorna genom en noggrann och regelbunden tillsyn.
mot · GU02Ub397 · 2006-10-31 00:00:00 — Barnpassning och förskola under obekväma tider tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av barnomsorg på obekväm arbetstid. Förskolan är en viktig del av familjepolitiken. Den svenska förskolan är av hög kvalitet, är internationellt efterfrågad och är omtyckt av både barn och föräldrar. Verksamheten är en omistlig pusselbit för moderna barnfamiljer som vill kombinera arbete och familj. För de allra flesta familjer är varken barnflickor eller vårdnadsbidrag önskvärda eller realistiska alternativ. Familjepolitiken syftar till att stödja föräldrar och familjer i olika sammanhang och konstellationer. Eftersom alla familjer inte består av två föräldrar som arbetar på vardagar är det viktigt att kommunerna ger möjlighet till en trygg förskola, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter. Vi lever i av hårda prestationskrav på individen, i ett samhälle som blivit alltmer kundorienterat och effektiviserat och där service och tillgänglighet är ledord. Det gäller framför allt inom många kvinnodominerade yrken som vård, omsorg, handel, hotell och restaurang men också alla de som verkar inom transportsektorn och som kulturarbetare. Samma service, tillgänglighet och behovsanpassning ser vi däremot inte i den förskoleverksamhet som erbjuds. I ett flertal fall beror detta på ett aktivt ställningstagande från kommunala politiker. Med tanke på de överklaganden som enskilda tvingas göra för att få rätt till förskola än , samt med hänsyn till de varierande domsluten, finns ett behov av att tydliggöra lagstiftningen. Det är angeläget att kommunerna även fortsättningsvis har skyldighet att erbjuda verksamhet , nätter och .
mot · GU02Ub398 · 2006-10-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskoleutbildning av tandsköterskor. Att ytterligare förbättra tandvårdsförsäkringen är en angelägen uppgift. En nödvändig förutsättning för en bättre tandvård är att vi klarar rekryteringen av personal. Det gäller naturligtvis tandläkare men också, vilket inte diskuteras lika mycket, tandsköterskor. Medelåldern bland tandsköterskor är hög med stora pensionsavgångar . Därför är det hög tid att vidta åtgärder. En treårig högskoleutbildning bör införas för att tillgodose de krav som kommer att ställas . Det bör dessutom vara möjligt att stegvis utbilda sig från tandsköterska, och även tandhygienist, till tandläkare. En hög kompetens bland tandsköterskorna är viktig för patienten men även för att avlasta tandläkarna och underlätta samverkan med andra personalgrupper. En kvalificerad utbildning av tandsköterskor ger inte bara en bättre tandvård utan bidrar också till att utveckla ett kvinnodominerat yrke.
mot · GU02Ub399 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av behöriga lärare. För att få en bra skola krävs välutbildade lärare. Den nya lärarutbildningen är ett bra instrument för att uppnå detta. Barn och ungdomar förtjänar också välutbildade lärare. Tyvärr får de inte alltid detta. Alla kommuner tar inte skollagen på allvar. De respekterar inte krav på att skolan ska ha utbildade lärare. Kommunerna fortsätter att ge alltfler obehöriga lärare fast anställning, trots att arbetslösheten nu ökar bland utbildade lärare. Ungefär var 20:e nyutbildad lärare är utan jobb. Mer än var fjärde obehörig lärare, över 4 300 personer, har aldrig satt sin fot på högskolan har alltså ingen dokumenterad högskoleutbildning över huvud taget. Detta är allvarligt, framför allt för våra barn och ungdomar. Många barn och ungdomar har en komplex inlärningssituation. Att en lärare är utbildad har en avgörande betydelse för de val dagens elever kan göra , både vad gäller arbetslivet och det egna privata livet. De regelverk som finns för att garantera elever en likvärdig kvalitet i utbildningen tas inte på allvar. En av grundpelarna för en likvärdig skola är just behöriga lärare med den pedagogiska examen detta innebär. Landstingen skulle aldrig drömma om att anställa obehöriga läkare inom sjukvården. Statusen på läraryrket förminskas genom att obehöriga lärare anställs. Ekonomiskt lönar det sig inte heller att satsa på en lärarutbildning. De obehöriga som får fast jobb ges samma lön som en utbildad lärare. Vi vill peka på vikten av att regeringen skyndsamt ser över skollagen och stärker upp utbildningsinspektörers ansvar och befogenheter mot kommunerna när obehöriga lärare anställs tills vidare. Det ska ske för våra barns och ungdomars skull, men även för samhällets skull.
mot · GU02Ub400 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om professionell elevhälsovård. Hälsotillståndet bland barn och ungdomar har blivit allt sämre . Alltfler barn och ungdomar har problem i form av ätstörningar, ångeststörningar, psykosomatiska symtom och depressioner. Allvarligt är att alltfler yngre barn söker hjälp för depressioner. Försäljning av antidepressiva medel till ungdomar har fördubblats . Självmordsfrekvensen bland ungdomar har inte gått ned som den gjort bland vuxna. av alla barn söker barnpsykologisk konsultation under uppväxtåren. Målet måste vara att färre barn och ungdomar ska hamna inom barn- och ungdomspsykiatrin. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) ska vara till för dem som behöver specifik specialisthjälp. De oftast långa väntetiderna till barn- och ungdomspsykiatrin innebär att barn och ungdomars psykiska tillstånd riskerar att förvärras. För att minska köerna till barn- och ungdomspsykiatrin och för att minimera mänskligt lidande måste insatser göras på ett tidigt stadium. Det förebyggande och stödjande arbetet för att upptäcka när något barn eller ungdom far illa måste därför ges högsta prioritet. Skolhälsan, numera kallad elevhälsan, är ett viktigt medel för att minska barns och ungdomars psykiska och fysiska ohälsa. Skolan ska vara en plats som främjar barns utveckling i sin helhet. Skolan är också den plats som våra barn och ungdomar vistas i under en stor del av sin tid. Elevhälsan måste ske utifrån elevens behov. De undersökningar och utvärderingar som gjorts visar på att olikheter mellan skolornas elevhälsoorganisation i är stor vad gäller tillgång till skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator. Det är endast när dessa yrkesgrupper arbetar tillsammans i ett team som elevens behov av medicinsk, psykologisk och psykosocial expertis kan tillgodoses. Speciellt viktigt är det att under tonårsåldrarna har tillgång till en professionell elevhälsa. Det finns goda exempel på att kommunens elevhälsoteam, med alla yrkesgrupper representerade, på ett fantastiskt sätt kan förebygga och stödja unga kvinnor i gymnasieåldern i samverkan med ungdomsmottagning och ideella organisationer, bl.a. Tjejjouren. Samtalsgrupper och nätverk har bildats för att stärka de unga kvinnornas könsroll genom samtal på olika teman som kulturkrockar och främlingsfientlighet, stresshantering och hälsa, sex och samlevnad och alkohol och droger och deras skaderisker. Att få spegla sig i en annan ung kvinnas tankar och funderingar för att inse att man inte är själv i en kaotisk tonårstid kan vara det som gör att livet blir lite lättare att leva och att studiemotivationen ökar. kan detta stöd leda till att en depression och mänskligt lidande motverkas och därmed också minimera kön till BUP. Därför anser vi att en professionell elevhälsa måste tydliggöras i framtidens skollag. Det är en viktig markering för att göra verklighet av som ett barnvänligt land som lever upp till . Enligt har alla barn och unga rätt till bästa möjliga hälsa samt rätt till relevant sjukvård och rehabilitering. åtagande utifrån måste respekteras fullt ut.
mot · GU02Ub401 · 2006-10-26 00:00:00 — Elitidrottares förutsättningar för högre studier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka elitidrottares förutsättningar att kombinera sitt idrottsutövande med högre studier. behöver stärka möjligheterna för elitidrottande kvinnor och män att kombinera sitt idrottsutövande med högre studier. finns ett väl fungerande system för kombinationen elitidrott och studier på gymnasienivå, de s.k. riksidrottsgymnasierna. Däremot finns inget fungerande nationellt system för den högre utbildningen. Några få högskolor har tagit fram lokala modeller som fungerar väl, men något system på riksnivå finns inte. I takt med att arbetsmarknaden utvecklas och kraven på utbildning ökar anser jag att elitidrottande unga kvinnor och män inte ska få sämre livschanser jämfört med andra unga. är det mycket svårt att kombinera en satsning på elitnivå med studier vid universitet och högskola. I flera andra länder, exempelvis , och , har system tagits fram för att se till att även elitidrottare ska få högre utbildning så att de har något att falla tillbaka på den dagen de slutar eller inte når ända fram till världseliten. En annan konsekvens kan bli att unga lovande idrottsmän och kvinnor helt enkelt slutar med sin idrott för att i stället satsa på sina studier. Detta är inte enbart tråkigt för dem själva utan även en förlust för då idrottsliga framgångar går oss förbi. Det är också en förlust för eftersom idrott är mycket viktig för att marknadsföra internationellt samt för att stärka vår självkänsla som nation. Jag föreslår att idrottsrörelsen tillsammans med universitet och högskolor samt får i uppdrag att ta fram en modell för hur ett system på nationell nivå för kombinationen elitidrott och högre studier bör konstrueras. Systemet kan efterlikna det framgångsrika system som finns på gymnasienivå samt dra lärdom av de framgångsrika lokala initiativ som finns .
mot · GU02Ub402 · 2006-10-26 00:00:00 — Ökat svenskt ansvarstagande för stamcellsforskningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt utveckling av stamcellsforskning. Motståndarna till stamcellsforskning blir alltmer högljudda, såväl internationellt som i . Det är en utveckling som oroar miljontals människor runtom i världen, som hoppas att stamcellsforskningen kan komma att lindra eller bota obotliga sjukdomar som Parkinsons, Alzheimers och diabetes. När viktiga länder såsom och liksom EU sviker dessa människor anser jag att har ett tyngre ansvar för att stamcellsforskningen kan utvecklas. Det gäller särskilt den embryonala stamcellsforskningen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen gav i uppdrag att göra en översyn av de rådande förutsättningarna för stamcellsforskning och att informera och stödja svenska forskare kring stamcellsforskning. För att starta detta arbete anslogs . Jag anser att detta uppdrag till bör förlängas och att ambitionsnivån efter att verksamheten nu kommit i gång ska höjas. Det är ansvar gentemot sjuka och deras familjer i hela världen.
mot · GU02Ub404 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsning på validering. Valideringsdelegationen tillsattes och har ett tidsbegränsat uppdrag . Deras arbete är mycket viktigt för att hitta vägar för en förhoppningsvis snabbare hantering och likvärdig validering i hela . Enligt Valideringsdelegationens erfarenhet är vikten att kunna vägleda rätt. Valideringsdelegationens erfarenhet är att begreppet vägledning används för en mängd skiftande insatser i samband med validering, utbildning och arbetsmarknadsfrågor. Oklarheter om den faktiska innebörden av vägledningsinslag i valideringsprocessen leder lätt till missförstånd vid kvalitets- och processbeskrivning. Vägledning bör exempelvis kunna urskiljas bland besläktade insatser såsom coachning, information, administration, mäklande verksamhet osv. För att identifiera sådana möten som leder en person vidare i sin planering eller påvisar nya möjligheter att förbättra sin situation utgår vi från följande kännetecken som kriterier på att mötet har karaktären av vägledning: Att det föreligger/upplevs ett problem att lösa eller förstå. Att utgångspunkten är personens självbild. Att syftet är en förändring av attityd eller handlingsberedskap. Att kontakten har formen av dialog. Att den som vägleder gör det i en professionell roll till vilken man kan knyta förväntningar på opartiskhet, ansvar, kompetens, integritet osv. Den socialdemokratiska regeringen lade stor vikt vid denna fråga att verka för ett utvecklat förhållningssätt inom validering och i tre sammanhang. Som ett led i en pågående utbildning i syfte att klarlägga kunskapsnivån, anpassa innehållet i och/eller förkorta studietiden för den enskilde. I anslutning till vägledning definiera utgångsnivån för vidare studier. För att dokumentera faktiska kunskaper och färdigheter inför ansökan om anställning eller i samband med personalutveckling på arbetsplatsen. Detta viktiga arbete måste fortsätta.