ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N359 · 2006-10-26 00:00:00 — Utveckling och arbete i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling och arbete i . är ett av de län i som har haft den högsta tillväxten . Gruvnäringen är i ett mycket expansivt skede och nya fyndigheter upptäcks ständigt. Detta innebär många nya arbetstillfällen med större skatteinkomster och exportintäkter åt staten. För att gruvnäringen skall fortsätta expandera, ställs också nya krav. Det är livsviktigt för näringslivet och dess fortsatta utveckling och expansion att samhället kan möta dess behov. Därför krävs stora insatser från samhällets sida. Infrastrukturen måste drastiskt förbättras. Det handlar i första hand om vägar som måste förbättras och byggas om för att klara en ökning av trafiken och en mycket tyngre belastning . Det skall vara möjligt att ta sig från fjäll till kust på ordentliga vägar året om. Järnvägarna måste också ses över för att klara en större mängd gods. Det behövs stickspår från nuvarande järnvägsnät till omlastningsstationer. måste få stöd till upprustning, eftersom den används alltmer också till godstransporter. Det är också viktigt att Norrbotniabanan fortsätter att projekteras enligt den fastställda tidsplanen. Norrbotniabanan är nödvändig för hela landets transportnät för att klara transporter och leveranser . Det gäller också IT-infrastruktur för datakommunikation och telefoni. Mobiltäckning saknas på stora områden i inlandet. Därför är det viktigt att de företag som tilldelats 3 G-licenser fullföljer sina åtaganden.
mot · GU02N361 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om omvandling av strukturfondsstöd till riskkapital. Inom EU pågår en diskussion om omvandling av strukturfondsstöd till riskkapital. har möjlighet att skapa sådana riskkapitalfonder vilket bland annat skett i , och . Det här är ett bra sätt att förädla kapitalet eftersom det kan förräntas och återanvändas även efter det att strukturfondsstödet upphört. I de fortsatta förhandlingarna inom EU måste se till att den möjligheten finns kvar även .
mot · GU02N362 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av bibehållet transportstöd och därtill med tillräckliga volymer. Ett mycket verksamt och träffsäkert stöd till olika näringar är och har varit det statliga transportstödet. Många tillverkningsföretag i skulle över huvud taget inte existera utan transportstöd. Stödets utformning har bidragit till att det träffsäkert och utan störningar i konkurrenshänseende kunnat bidra till industriell verksamhet i landets norra delar till gagn för stabila och varaktiga arbetstillfällen. Ett bra exempel är Lastvagnar i . Företaget sysselsätter omkring 2500 personer och försiktigt beräknat lika många i underleverantörsleden. Särskilt betydelsefullt är stödet för företag i inland för att kompensera för de kostnadsnackdelar som långa transporter innebär. har bidraget inneburit stimulans till högre förädlingsgrad i områdets näringsliv. Storleken på transportbidraget bestäms av transportsträckans längd och den bidragsberättigade verksamhetens belägenhet inom stödområdet genom indelning i zoner. Strikt indelning i kommuner och inte i orter kan i vissa fall missgynna företag, vars fortsatta verksamhet ofta hänger på mycket små marginaler. Exempelvis i tillhör den nordligast belägna kommunen bidragszon fem medan övriga länets sju kommuner tillhör zon tre. Det finns verksamheter på orter angränsande till kommun som får sämre bidrag på grund av att de ligger i en annan kommun, även om de ligger betydligt längre bort från än orter i kommun. Betydelsen för regionens arbetsmarknad av ett fungerande transportstöd kan inte nog understrykas. Regeringen måste därför säkerställa, dels att transportstödet kan godkännas som legalt stöd till näringslivet, dels också att stödet kan ha en sådan utformning och med en sådan volym att den industriella utvecklingen i norra inte försämras utan i stället tillförsäkras goda utvecklingsmöjligheter. Transportstödets betydelse för att nå viktiga marknader är klart dokumenterad och utgör dessutom ett viktigt incitament för företagens investeringsvilja och beslut om etableringar i normalt sett sysselsättningssvaga regioner.
mot · GU02N363 · 2006-10-30 00:00:00 — Flytt av myndigheter till förorterna tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att flytta statliga myndigheter till förorter. Lokaliseringen av myndigheter kan spela en stor roll för att bryta trenden mot större samhällsklyftor och segregation. Dessa visar sig ju bli allt tydligare i samhället. Framför allt i storstadsområdena där bostadssegregationen är större . I många av storstädernas förorter flyr de någorlunda etablerade familjerna, för att ersättas av mindre lyckligt lottade. Detta spär i sin tur på en allt mer accelererande flyttkarusell och många förorter stämplas ut som omöjliga, hopplösa fall. Ett exempel är , en av södra förorter, som just nu upplever denna utveckling. Befolkningsstrukturen har förändrats kraftigt bara . Det lokala näringslivet har stora svårigheter att överleva när köpkraften markant minskas. Staten har ytterligare spätt på denna utveckling genom indragning av postservice och varsel om apoteksnedläggning. Företag som inte påverkas av befolkningens köpkraft söker sig från , eftersom man upplever att stadsdelens rykte är dåligt för affärerna. Utvecklingen verkar mycket svår att stoppa. Flera andra bostadsområden utarmas på samma sätt. Utvecklingen är parallell med vad som sker i övriga , men den måste hindras för att inte ytterligare försämra för de människor som bor i dessa områden. Myndigheters lokalisering kan vara av stor vikt om lokaliseringen sker i ett område där själva placeringen blir en del av att bryta utvecklingen mot större sociala och geografiska skillnader. En flyttning av myndigheter från den dyra citykärnan till exempelvis , , , Hökarängen eller skulle innebära att det lokala centrumet har en chans att överleva, att stadsdelarna utvecklas och att segregationstendenserna bryts. Förutom de positiva effekterna genom minskad segregation av att flytta ut myndigheterna kan också avsevärda belopp sparas genom en sådan utflyttning. Hyrorna i förorter är markant lägre jämfört med .
mot · GU02N365 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den svenska basindustrins behov av förbättrade villkor i elförsörjningen. Basindustrin i börjar nu lämna landet och flera av deras nyinvesteringar görs i andra länder. Detta är resultatet av många års bristfällig energipolitik. måste vi snabbt undersöka hur vi kan förbättra villkoren för basindustrins elförsörjning. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Då en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar denna industri en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Dessutom sysselsätter basindustrin 375 000 personer. Många av dessa företag är verksamma i glesbygd där få alternativa arbetsgivare finns. Konsekvenserna av att industrier som , , , m.fl. skulle sluta investera regionalt vore förödande, vilket basindustrins företrädare påpekat gång efter annan. För vissa av basindustriföretagen kan elkostnaden uppgå till av förädlingsvärdet. Vi har redan sett effekterna av de höga elpriserna manifestera sig i beslut att lägga ner produktionen vid Massafabrik i och flytta den utomlands. Man lämnar ett län som producerar en tredjedel av vattenkraft. Detta kan inte få fortsätta. Vi måste se till att basindustrins villkor förblir goda även , däribland, framför allt, basindustrins behov av trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver kostsamma transporter har traditionellt vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel för basindustrin även måste den nya regeringens ledord för energipolitiken bli ökat utbud på elmarknaden och investering i ny elproduktion. I första hand måste beslut fattas om att trimma befintliga vattenkraftverk och kärnkraftverk för att få ut mer elproduktion ur dessa och att sedan hushållen stimuleras att spara mer energi. Den nya energipolitiken måste därför välkomna initiativ som kan öka utbudet på elmarknaden och ge incitament för att investera i ny elproduktion. Detta ger grunden för att få el till konkurrenskraftiga priser. Enkelt uttryckt handlar det om att öka andelen billig och säker el i landets elförsörjning. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, varför energipolitiken måste skapa de förutsättningar som gör denna produktion möjlig. Basindustrins behov av förbättrade villkor i elförsörjningen innebär att energipolitiken måste förbättra möjligheterna för ett ökat utbud av el till konkurrenskraftiga priser.
mot · GU02N366 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de medel som, enligt budgetpropositionen , är anslagna för 38:23 : Bidrag till kassaregister överförs till anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m. I budgetförslag finns upptaget anslag 38:23 : Bidrag till kassaregister. Detta anslag finns upptaget eftersom det finns ett tidigare ställningstagande om att all kontanthandel ska ske med elektroniska kassaregister. Det vill säga torghandlare m.fl. åläggs att ha sådana kassaregister. I praktiken kommer ett sådant förfarande inte att fungera och partierna I Alliansen har också sagt att man inte avser att gå vidare med förslaget. Det finns dock ett stort värde av att dessa resurser i stället kan nyttjas till andra viktiga ändamål inom näringslivsområdet. Det kan t ex handla om fortsatt forskning kring företagandets villkor eller andra insatser. Mitt förslag är därför att pengarna i stället överförs till anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m.
mot · GU02N367 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att se över turistföretagens villkor. Turismen är starkt växande i och är en framtidsbransch. Näringen bidrar till av BNP och ger arbetstillfällen till runt 126000 personer i . Utlandsturismen bidrar med ca till statskassan. har många attraktiva turistmål. I Arns fotspår reser många till och Forshem. lockar nöjeslystna barnfamiljer och slott och herresäten lockar många sökande efter historia och kultur. kan nämnas som ett av de finare turistmålen i landet. Turismen har stor betydelse för sysselsättningen och det kan bli ännu bättre om vi förmår locka fler turister till oss. Svenska staten satsar runt per invånare på marknadsföring, vilket är en bråkdel av vad många andra länder i gör. I övriga satsas per invånare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, vill vi att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Turistföretagen lider av bristerna i företagsklimat i , såsom många andra företag. Sjuklöneansvaret är ett stort problem för företag med säsongsanställda. Finansieringsproblem och otrygga villkor bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer. Regeringen bör se över hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder skall undanröjas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i (c)
mot · GU02N368 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillvaratagandet av skogsråvara. Skogen har i många varit en av vårt lands mest värdefulla tillgångar, och den är det . Emellertid bör råvaran som utvinns ur skogen nyttjas med omdöme, varför man exempelvis har utvecklat de skogspolitiska riktlinjer vi har . har röster höjts för att bryta oljeberoende med hjälp av skogen. Att ensidigt öka uttaget av trädbränslen för att lösa denna fråga är skadligt inte bara för skogen i sig, utan även för miljön och vår ekonomi inte minst hotas basindustrin av en storskalig trädbränsleanvändning. En storskalig trädbränsleanvändning är i själva verket ett resursslöseri som hämmar vår basindustri. Enkelt uttryckt borde skogsråvaran användas där den ger störst nytta för såväl miljömässigt som samhällsekonomiskt. En värdefull råvara får inte slösas bort. Värdet av den skogsråvara som förädlas i sågverks- och pappersindustrin är högre än värdet av den som används som biobränsle. En ofta använd jämförelse visar att genom att bearbeta och förädla skogsråvaran för att göra bestruket tryckpapper (LWC) genereras uppemot tio gånger större exportintäkter än om samma mängd skog eldas upp. Biobränslen, som trädbränsle, har dessutom dålig energieffektivitet. Verkningsgraden är lägre än för andra energikällor såsom kärnkraft eller olja. Dessutom kräver biobränslen olja för att kunna användas i energisystemet. Det innebär en energiförlust i framställningsprocessen som också bidrar till den låga energieffektiviteten. Ökad trädbränsleanvändning innebär alltså att man förbrukar en naturresurs på ett ineffektivt sätt, vilket naturligtvis får negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Till detta kommer det faktum att en ökad användning av trädbränsle till energisektorn kommer att konkurrera med sågverksindustrin och pappers- och massaindustrin. På grund av koldioxidskatt och andra styrmedel inom energi- och klimatpolitiken blir konkurrensen snedvriden, vilket missgynnar basindustrierna. Massavedsmarknadens priser påverkas och industrin får lägre betalningsförmåga jämfört med energisektorn, varför brist på råvara kan medföra produktionsutflyttning eller i längden slå ut industrierna. Basindustrierna ger stora bidrag till såväl den nationella som den regionala ekonomin i form av sysselsättning, export och tillväxt genom att förädla skogsråvaran till papper och träprodukter. En ökad trädbränsleproduktion får inte inkräkta på industrins möjlighet att skapa välstånd åt . Det är tydligt att en ökad, storskalig trädbränsleanvändning skulle skapa negativa ekonomiska effekter för en av landets tillväxtmotorer, den viktiga basindustriproduktionen. Etanol som kan bli ett viktigt bränsle kan utvinnas ur många olika biomassor och man behöver därför inte storskaligt nyttja värdefulla träd i våra skogar. senast har vi bl.a. hört att majsblast är billig och bra för att producera etanolbränslen.
mot · GU02N369 · 2006-10-31 00:00:00 — Ett framsynt energi- och miljöarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett framsynt energi- och miljöarbete. genomfördes ett omfattande arbete i på temat ren. Syftet var att bidra till en förbättrad vattenkvalitet i . Så blev också fallet. I älven, sjöar, vattendrag, mark och skogar minskade utsläppen. Miljömedvetenheten ökade i hela länet. Detta är en anda, kompetens och vilja som finns kvar i . Framsynt energi- och miljöarbete bedrivs inom såväl privat- som offentlig sektor. Några exempel på detta är: Landstingsfastigheter är ledande när det gäller energieffektivisering. Tunnplåt och tillvaratar tillsammans med spillvärme. har en tätposition när det gäller solenergiforskning. Utbyggnad av fjärrvärme sker i hela länet. På länsnivå bedrivs projektet . Projektet syftar till att skapa mer av hållbara och miljöanpassade energilösningar. Sådant som energieffektivisering, förnybar energi, samverkan och informationsspridning, energiplanering och styrning samt höjd energikompetens ingår. I projektet samlas representation från kommuner, landsting, länsstyrelse, industri, fastighetsägare, när- och fjärrvärme och förnybar energi. Tillsammans skapar man en plattform för ett långsiktigt samarbete kring energi- och miljöfrågor. Såväl som Region har till regeringen ansökt om att bli ett nationellt försökslän med anledning av oljekommissionens arbete. Med den plattform som finns i länet är man beredd att satsa hårt för att utveckla hållbara och miljöanpassade energilösningar. har goda förutsättningar att bli ett föregångslän när det gäller att minska oljeförbrukningen och effektivisera energianvändningen. Konkreta åtgärder inom ramen för ett sådant projekt kan vara: Involvering av energiplanering i annan typ an samhällsplanering Stöd till energieffektivisering genom aktiv ägarstyrning i bolag. Tillvarata spillvärme inom industrin. Använd förnybar energi. Energieffektivisering i offentliga fastigheter. Utbyggnad av fjärrvärme. Ökad användning av förnybar energi som bioenergi, solkenergi och vindkraft. Satsa på bilpooler, etanoldrift och hybridbilar. Satsa på miljövänliga transporter. Om med sina goda förutsättningar och sitt stora engagemang blir utpekat som ett försökslän med hänvisning till oljekommissonen så innebär det att nationellt stöd måste riktas till länet såväl vad gäller kompetens, ekonomi som övriga resurser. Men det finns en stark plattform att utgå ifrån. Därför är förutsättningarna för att också nå resultat goda.
mot · GU02Sf201 · 2006-10-19 00:00:00 — Ersättning för insatser i föreningslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för insatser i föreningslivet. Föreningslivet i gör en samhällsinsats som om den skulle utföras i någon annans regi skulle kosta ofantliga summor. Insatserna kan genomföras tack vare många enskilda ledares ideella arbete. är dock arbetet av den storleken att det är rimligt att ersättning utgår. För att underlätta rekrytering av ledare är det rimligt att se över villkoren för utbetalning av ersättningar. Det kan gälla körersättning som i högre grad än bör motsvara den verkliga kostnaden, en högre skattefri ersättning eller att föreningarna i ökad utsträckning slipper betala in arbetsgivaravgifter. Det är också ett sätt att få bort svarta löner från föreningarna, och därmed bör det också underlätta rekryteringen till styrelser och revision. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Sf202 · 2006-10-18 00:00:00 — Svenska skatteregler och konkurrensneutraliteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om egenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-land och betalning av sociala avgifter. Av 5 kap. 4 § skattebetalningslagen (SBL) framgår att skatteavdrag inte ska göras från ersättning som betalats ut till fysiska personer som är begränsat skattskyldiga i , förutsatt att de inte har fast driftställe här. I enlighet med EU:s och svenska regler tillhör egenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-land automatiskt det svenska socialförsäkringssystemet om de inte via så kallat E 101-intyg begärt att få fortsätta att tillhöra hemlandets socialförsäkringssystem. Därför tillhör den absoluta merparten av det dryga tusentalet utländska egenföretagare som har giltig F-skatt det svenska socialförsäkringssystemet. Detta är också rimligt. Utförs arbete i bör också ställa sitt socialförsäkringssystem till förfogande. Det som däremot är mindre rimligt är att svenska regler förhindrar att påföra begränsat skattskyldiga skatt för att de tillhör svenskt socialförsäkringssystem. En egenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-land som tillhör svenskt socialförsäkringssystem är alltså på grund av svenska nationella bestämmelser helt förhindrad att betala så kallade sociala avgifter i , så länge denne är begränsat skattskyldig.
mot · GU02Sf203 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uppmuntra till forskning kring varför antalet sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa, depressioner och utslagning bland ungdomar ökar. Stress, sömnlösa nätter, höga krav och förväntningar. Ungas livsvillkor har försvårats radikalt. Unga mår sämre än tidigare ungdomsgenerationer. har man också kunnat se att antalet sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa ökat dramatiskt bland ungdomar. En undersökning gjord av Alectra visade att antalet nyanmälda långtidssjukskrivna på grund av utbrändhet, depression eller svår stress ökat från 1 118 till 5 307 fall. Samma undersökning visade att det är människor som drabbats hårdast av sjukskrivningar på grund av psykiska problem. I en annan studie gjord av i har det visat sig att nästan hälften av alla unga sjukskrivna i går sjukskrivna på grund av psykisk ohälsa. Eftersom det handlar om unga personer i början av sitt yrkesverksamma liv är det särskilt allvarligt. Etableringen i vuxenlivet har försenats och försvårats. Det finns många orsaker till detta. Avhoppen från gymnasieskolan, inte minst de yrkesinriktade programmen, är många. Ungdomsarbetslösheten är rekordhög. Många ungdomar får därmed inte chansen att komma in på arbetsmarknaden och går därför miste om viktig arbetslivserfarenhet. Utan arbetslivserfarenhet krymper chansen att få arbete. En ond cirkel skapas, fylld av bristande motivation, försämrad självkänsla och mindre hopp om framtiden en känsla av att inte vara behövd och bli över. Unga utanför är en utsatt grupp som löper större risk än andra att vårdas för missbruk, psykiatriska problem och självmordsförsök. Att fler väljer att studera efter gymnasiet leder också till en viss försening av etableringen. Nästan var tredje ung kvinna och var fjärde ung man studerar. I sig är detta inget problem, utan snarare positivt, så länge man inte väljer studier för att slippa arbetslöshet. Men därutöver kan man också se att en växande andel unga människor slås ut på grund av depression. Unga tjejer och ungdomar med utländsk bakgrund är särskilt drabbade. Men generellt mår ungdomar sämre. Vad det beror på finns väldigt lite kunskap om. Kraven som samhället ställer på en och förväntningar man har själv är två faktorer. ska man hinna med att resa, förverkliga sig själv, studera, göra karriär, bilda familj, m.m. Oron att inte leva upp till krav och förväntningar leder säkert till ökad oro för framtiden. Många unga känner sig dessutom ensamma, och saknar sammanhang och mening med livet. Det behövs ökad kunskap om det sist nämnda. Vad är det i samhället vi lever i som gör att en växande andel unga människor inte orkar med trycket? Vad gör att alltfler unga tjejer och killar går in i väggen?
mot · GU02Sf205 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ser över och ändrar lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på sådant sätt att alla barn som föds i ska ha rätt att förvärva svenskt medborgarskap oavsett föräldrarnas medborgarskap. Ett nyfött barn med svensk anknytning blir svensk medborgare under vissa förutsättningar, som anges i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Av lagen framgår att ett nyfött barn med föräldrar där båda är utländska medborgare inte automatiskt förvärvar svenskt medborgarskap. Det är otidsenligt. Alla barn som föds i och vars föräldrar har uppehållstillstånd i borde ges möjligheten att förvärva ett svenskt medborgarskap direkt. En sådan reform skulle tydligt markera att alla som föds i vårt land är svenskar och därför ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Det finns flera länder som har en medborgarskapslag i enlighet med de intentioner som anförs i motionen, däribland .