ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A334 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad rätt till heltid, med deltid som möjlighet. Deltidsfällan är ett stort problem för kvinnodominerade branscher. Deltidsarbete ger inte bara lägre inkomster. Det är dessutom tydligt att deltid har lägre status och därför ger lägre löner och sämre karriärutveckling. Deltidsanställda fastnar i större utsträckning i rutinarbeten och i sämre arbetsvillkor. Många tvingas mot sin vilja att arbeta deltid. är det av kvinnliga medlemmar som arbetar deltid och framför allt de yngre gör det ofrivilligt (LO, 2003). Detta kan jämföras med omfattningen av deltidsarbete bland manliga medlemmar som motsvarar . Av de deltidsarbetande är det främst medlemmar inom Hotell och Restaurang, Fastighets och Handels som uppger att de vill arbeta mer. Inom de kvinnodominerade branscherna används arbetstagarna som flexibilitetsreserv, och det finns stora brister i inflytande över den egna arbetstiden. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av eventuella mertidstimmar. Mertidstimmarna dyker också ofta upp med kort varsel, och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla för att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Deltidsarbete innebär oftare att de anställda inte heller får ta del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda, vilket i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. Utbredningen och systematiken i deltidsarbetet, men även av visstidsanställningarna, kan i grunden kopplas till att arbetskraften i de kvinnodominerade sektorerna ses som buffertarbetskraftsförsörjare, vilket har starkt samband med synen på kvinnor som huvudansvariga för det obetalda arbetet i hemmet. De anställningsvillkor som är norm i branschen tillämpas också på personer med utländsk bakgrund och ungdomar medan kärnarbetskraften kan sägas utgöras av vita män, vilka är de som i störst utsträckning är fast anställda på heltid. Rätt till heltid, med deltid som möjlighet, är en viktig jämställdhets- och jämlikhetsfråga. I lagen om anställningsskydd ska heltid vara för alla anställningar, deltid ska vara möjligt dispositivt, på den enskildes begäran eller av andra synnerliga skäl, efter medgivande av central facklig organisation. Lagen får inte medge att arbetsgivare har rätt till undantag grundat på deras egna upplevda behov. I så fall blir rätten till heltid verkningslös. i (s)
mot · GU02A335 · 2006-10-23 00:00:00 — Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. förändrades turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd). Förändringen kom till stånd efter ett riksdagsbeslut initierat och stött av , . De nya bestämmelserna medför att två personer får undantas från turordningsreglerna vid en uppsägningssituation på företag med färre än tio anställda. Lagstiftningen förstärkte således arbetsgivarnas ställning på bekostnad av anställdas trygghet. De senaste årens utveckling har inneburit att arbetstagarens otrygghet på arbetsmarknaden har ökat. Detta har skett på grund av ökande andel tidsbegränsade anställningar, bristande arbetsmiljöarbete, ökad stress och därmed ohälsa samt ett alltmer eftersatt jämställdhetsarbete från arbetsgivarsidan som slår hårt mot kvinnors löneutveckling och anställningstrygghet vid exempelvis föräldraledighet. Det är således arbetstagarens ställning som behöver förstärkas och inte tvärtom. En lagstiftning till skydd mot osakliga uppsägningar har visat sig behövas, vilket inte medför en stelbent arbetsmarknad utan bara förhindrar ineffektivt godtycke och rättslöshet. I uppsägningsförhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation diskuteras turordningen och om verksamhetens överlevnad så kräver eventuella avvikelser från denna. Detta är en väl etablerad metod på arbetsmarknaden. Frågan om att undanta någon från turordningen avgörs bäst av de lokala parter som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst, det vill säga arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen. Om, som är fallet i dagens lagstiftning, endast arbetsgivaren gör bedömningen leder detta lätt till godtycke och missgynnar arbetsmarknadens svagaste parter. Att arbetsgivare och arbetstagarorganisation gemensamt fattar beslut om eventuella avvikelser medför dessutom att en konfliktsituation avvärjs, vilket främjar arbetsmiljön och verksamheten på arbetsplatsen. I förlängningen leder anställningstrygghet och samförstånd även till ekonomiska fördelar för arbetsgivaren. Den arbetstagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiv, skaffar sig hög kompetens och är intresserad av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen, medan godtycke i det långa loppet inte gynnar någon. Den arbetstagare som ser sina kolleger få en godtycklig och orättvis behandling av arbetsgivaren känner oro för sin egen framtida situation snarare än kreativitet och lojalitet till sin arbetsplats. Nuvarande lagstiftning kan också leda till att arbetstagare hellre söker sig till arbetsplatser med fler än tio anställda för att på så vis erhålla basal anställningstrygghet. Det är således av flera skäl viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen vid uppsägningar. Att ha en lagstiftning som bygger på ensidighet är inte acceptabelt. LAS bör återställas vad gäller turordningsregler till vad som gällde . i (s)
mot · GU02A336 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att i får vara kvar som en viktig resurs för forskning och utveckling. i är till stor glädje för arbetslivsforskningen och utvecklingen av arbetslivet i . Genom ett samarbetsavtal med medverkade institutet redan vid sin tillkomst på ett avgörande sätt till att beslöt att inrätta ett centrum för arbetsvetenskap vid . Avtalet skapade möjligheter för forskarutbildning som tidigare saknade och ledde också till att centrumet kunde omvandlas till en institution med doktorander i arbetsvetenskap. Flera doktorsavhandlingar har blivit resultatet av samarbetet. i samverkan med företag i kunde avhandlingsarbete ske på industriarbetsplatser. Institutets existens och inriktning medverkade till att arbetsvetenskapliga forskning fick goda kontakter med näringslivet och dess organisationer. Därmed fick forskningen en praktisk inriktning vid sidan av den teoretiska. Ett resultat av detta är att forskningen vid till övervägande del sker i samarbete med partner inom privat och offentlig sektor. Också andra ämnen vid som bedriver arbetsvetenskaplig forskning och utbildning, som sociologi, psykologi, företagsekonomi, yrkesmedicin m.fl., har stimulerats av samarbetet med i . Tillsammans med institutet ingår de olika universitetsämnena och arbetsvetenskapen vid i ett vetenskapligt råd, som leder forskarutbildningen inte bara vid , utan också samverkar med forskarutbildningen vid högskolorna i och i en gemensam doktorandutbildning i arbetsvetenskap. är en tung industriregion med stort behov av forskning och utvecklingsarbete för att motverka arbetslöshet och främja ett integrerat och effektivt arbetsliv. Högskolorna och universiteten i bildade därför 1997 ett nätverk för kunskapsöverföring och samverkan mellan högskola och näringsliv i . I nätverket ingår, utom samtliga högskolor, , fackliga organisationer, , m.fl. Utöver samarbete i olika utvecklingsprojekt arrangerar nätverket särskilda arbetslivsdagar som möten mellan näringsliv och högskola. i medverkar mycket aktivt i nätverket och har tagit över koordineringen av arbetet i nätverket. Undertecknade utgår från att i stora betydelse för utvecklingen av västsvenskt arbetsliv inte varit känd för den nya regeringen och vädjar enträget att institutet får vara kvar som en viktig resurs för forskning och utveckling i samverkan med näringsliv och högskolor i . i (s)
mot · GU02A337 · 2006-10-27 00:00:00 — Konsekvensanalys av förändringar i arbetslöshetsförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att analysera vad de föreslagna förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen får för konsekvenser för ensamstående föräldrar. Omkring 150 000 barn lever i ekonomiskt utsatta familjer 230 000 om man räknar med dem som inkluderas i begreppet låg ekonomisk standard. Många lever med en ensamförälder. Med regeringens förslag om förändringar i socialförsäkringssystemen löper fler barn nu risk att hamna i den situationen. Mycket tyder på att regeringens förslag att kraftigt höja avgiften till a-kassan kommer att missgynna kvinnor, vilket innebär en ytterligare påfrestning för ensamstående mammor. Det finns ekonomiska skillnader mellan å ena sidan kvinnor som är sammanboende och andra sidan kvinnor som är ensamstående mammor. Det är en avsevärt större andel av barnen till ensamstående föräldrar som lever i en situation med risk för ekonomisk utsatthet. Andelen barn i ensamförälderfamiljer med dålig ekonomi riskerar att öka med regeringens förslag. Mest utsatta är barn i familjer med en ensamstående mamma. Socialbidragsberoendet kommer med stor sannolikhet att öka i denna grupp. Ensamstående mammor tillsammans med utrikes födda föräldrar är överrepresenterade bland de ekonomiskt utsatta. Det är psykiskt pressande för en ensam förälder att ständigt leva på marginalen. Många barn och ungdomar med ensamföräldrar har på flera områden lägre levnadsnivå än andra. I utredningen att forma samhället och sitt eget liv (SOU 2005:66) konstaterar utredaren att ojämlikheten ökar. Bland annat har skillnaderna mellan olika grupper av kvinnor ökat i flera avseenden, särskilt gäller det mellan ensamstående mödrar och övriga kvinnogrupper. Att då stärka de ensamstående mödrarnas situation fördelningsmässigt skulle gynna hela samhället. Transfereringssystemen står för en större del av ensamstående mödrars inkomster än för sammanboendes inkomster. De lönerelaterade ersättningarna fungerar som omfördelare. Därför är gruppen ensamstående mödrar mer känsliga för förändringar i transfereringssystemen. Det är därför angeläget att gruppen ensamstående föräldrar, som till största delen utgörs av mammor, stärks ekonomiskt på ett sätt som inte medför risker för fattigdomsfällor eller att bidragsberoendet ökar utan istället minskar marginaleffekterna. Mot den bakgrunden bör regeringen göra en analys av vilka konsekvenser de föreslagna förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen får för ensamstående föräldrar. Det är viktigt att säkerställa att ensamstående föräldrars situation inte ytterligare försämras och att inte ännu fler i denna grupp blir beroende av socialbidrag.
mot · GU02A338 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett initiativ till att återställa turordningsreglerna i LAS. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Detta beslut är nu en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts efter lagändringen visar att de nya reglerna bland annat drabbar föräldralediga och gravida. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar.
mot · GU02A339 · 2006-10-27 00:00:00 — Temperatur som en arbetsmiljöfråga tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda lagstiftning om temperaturer på arbetsplatser. På vissa arbetsplatser har man problem med värme och kyla. Många arbetsgivare åtgärdar inte problematiken. Exempel har visat sig inom med extrem värme som inte åtgärdats av arbetsgivaren. Enligt gäller följande: Om lufttemperaturen vid lätt och stillasittande arbete varaktigt avviker från () finns det anledning att se till att det termiska klimatet undersöks närmare. Undersökningen görs lämpligen med metoder enligt standarden SS-EN ISO 7730 (se AFS 2000:42, kommentarerna till 31 §). Därefter bedöms förutsättningarna för termisk komfort och eventuellt behov av åtgärder. Både mätmetoden och riktvärdet för temperaturen behöver anpassas till lokal och verksamhet, och de behöver diskuteras med någon sakkunnig, t.ex. arbetsmiljöingenjör från företagshälsovården. I arbetsmiljöfrågor av detta slag förutsätts också att skyddsombudet medverkar. Det finns inga regler som uttryckligen kräver att arbetet avbryts p.g.a. tillfälligt låg temperatur inomhus. I extrema fall kan arbetet ändå behöva avbrytas. Kyla i den här typen av lokaler skulle kunna inträffa t.ex. vid tillfälligt fel på värmeanläggning eller strömförsörjning. Vilka åtgärder som i sådana fall är lämpliga för att fortsätta arbetet i väntan på reparation måste bedömas från fall till fall. Bedömningen blir bl.a. beroende på arbetet, t.ex. om man kan arbeta i ytterkläder. Skyddsombud kan avbryta arbetet enl. AML 6:7, vid omedelbar och allvarlig fara för liv och hälsa. Likaså kan arbetstagare själv avbryta arbete vid omedelbar och allvarlig fara i avvaktan på besked om arbetet skall fortsätta, enl. AML 3:4. Så låga temperaturer att de blir en fara förekommer dock normalt inte i den här typen av lokaler. Arbetsgivare och arbetstagare kan komma överens om att avbryta arbetet. Arbetsgivare har alltid möjlighet att ta sitt ansvar för arbetsmiljön genom att avbryta arbetet. Det förekommer att arbete avbryts vid kyla t.ex. vid utomhusarbete, där stark kyla (eller kyla i kombination med blåst) kan vara farlig. Avbrott görs då med stöd av särskild praxis i vissa branscher, eller t.ex. överenskommelser i avtal. Frågan om lön skall betalas även om arbetet avbryts faller utanför arbetsmiljöreglerna, men detta kan vara reglerat i kollektivavtal eller anställningsavtal.
mot · GU02A341 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om organisationen av enhet i . Vid Arbetslivsinstitutets enhet i pågår ett viktigt arbete som syftar till att minimera ohälsa orsakad av fysikaliska och kemiska faktorer i arbetslivet. Den forskning som bedrivs vid enheten är på många sätt unik i sitt slag i . Forskningen är koncentrerad till att fördjupa kunskaperna kring såväl kemiska och biologiska hälsorisker som hur buller, vibrationer och elektromagnetiska fält påverkar människors hälsa på arbetsplatser runt om i . Denna kunskap utvecklas sedan till effektiva metoder som institutet förmedlar till berörda parter via exempelvis återkommande utbildningar, temadagar, seminarier och populärvetenskapliga publikationer. Regeringen skriver i BP07 följande: Regeringen föreslår flera åtgärder för att effektivisera den statliga administrationen, bl.a. avser regeringen att föreslå sammanslagningar av flera myndigheter för att arbetet skall bedrivas effektivare och kraftfullare. Som ett led i minskningen av den statliga byråkratin, föreslås att anslaget till minskas. Vidare föreslås att avvecklas. Det motiv som regeringen anger i budgetpropositionen stämmer således inte in på den verksamhet som bedrivs vid enhet i . Tvärtom så bedrivs där en verksamhet som är på många sätt unik inte bara i utan även internationellt. Det skulle vara till skada för arbetsmiljöforskningen om verksamheten avvecklas. Därför är det av stor vikt att verksamhet i får fortsätta i första hand med nuvarande organisation. Skulle detta inte vara möjligt borde verksamheten behållas antingen som en del av alternativt kopplas till .
mot · GU02A342 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om översyn av förutsättningarna för att inrätta länsexperter för integration. En omfattande flyktinginvandring, som har gjort till ett land präglat av mångfald, har gett vårt land nya möjligheter i en internationaliserad värld. ställs ett samhälle där var femte invånare har utländsk bakgrund inför utmaningar som varit främmande för det tidigare så heterogena . Arbetslösheten är markant högre bland människor med utländsk bakgrund. Barn med utländsk bakgrund är kraftigt överrepresenterade bland dem som inte når målen i grund- och gymnasieskolan, och segregationen i boendet är tydlig över hela landet. Inom i stort sett samtliga samhällsområden berörs integrationsfrågorna, utan att lokala och regionala myndigheter har tillgång till tillräcklig kompetens. I storstadsområdena har staten satsat betydande insatser för att stärka integrationen och de segregerade bostadsområdena. Här har också särskilda resurser inrättats vid länsstyrelserna för att följa integrationsarbetet i länen och öka invandrarnas ställning på den svenska arbetsmarknaden. I länen utanför storstadsområdena har kommunerna i stor utsträckning tvingats genomföra många integrationsinsatser utan direkt statligt stöd. Det är allvarligt eftersom de senaste årens invandring berör hela landet och är mycket tydlig i kommuner som . Också i mindre kommuner som , eller finns ett betydande antal personer med utländsk bakgrund, och behovet av kompetens för att stärka integrationen är starkt inom alla samhällsområden. Erfarenheterna från de länsexperter som inrättats för att stärka jämställdheten är goda. De har aktivt bidragit till att öka kunnandet om genusfrågor inom skilda delar av samhället och bidrar till både goda nätverk i jämställdhetsfrågor och att kommuner och andra myndigheter lokalt och regionalt har tillgång till hög kompetens inom området i den egna regionen. har länsexperterna den lokala och regionala förankring som gör det möjligt att anpassa till exempel seminarier och rådgivning till de faktiska behoven i länen. Vi tror därför att det är nödvändigt med en översyn av organisationen av integrationsarbetet på regional och nationell nivå. Genom omfördelning av resurser bör länsstyrelserna ges tillgång till en länsexpert för integrationsfrågor. En översyn av resurserna för integrationsinsatser bör innefatta en genomgång av ansvarsfördelningen. Det är angeläget att de regionala experterna ges ett särskilt ansvar för att stödja integrationsarbetet på regional nivå.
mot · GU02A343 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att anpassa arbetslivet efter människors livssituation. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är orättvisorna på arbetsmarknaden mellan kvinno- och mansdominerade yrken fortfarande stora. Medan ett arbete på heltid har blivit en självklarhet för de flesta män har många kvinnor ofta tvingats acceptera ett arbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand yrken inom service, vård och omsorg. En annan utveckling har varit att antalet tidsbegränsade anställningar ökat väldigt kraftigt. Sammantaget innebär denna utveckling att den ekonomiska tryggheten för människor har försämrats. Framför allt gäller det i åldrar då man normalt bildar familj och skaffar barn. Förutom den allmänna ekonomiska och sociala osäkerhet som en för liten tjänst eller en tidsbegränsad anställning innebär försvårar det också möjligheterna att kunna få låna pengar eller få ett hyreskontrakt. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Stressen måste minska. De anställdas inflytande över det egna arbetet och arbetstiden måste öka. Heltid bör vara det naturliga, deltid en möjlighet. Alla kvinnor och män måste ha rätt till ett arbete som det går att försörja sig på. Ofrivillig deltid och timanställningar måste motverkas och lönediskriminering bekämpas. Vi förväntar oss att den nya regeringen, som påstår sig vilja verka för ett jämställt samhälle, tar chansen att visa detta genom att lagstifta om rätten till heltid för alla anställda, oavsett kön.
mot · GU02A344 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för pendlingsstöd. Att bekämpa arbetslösheten är oerhört viktigt. Om arbetslösheten blir långvarig ökar risken för att människor slås ut och hamnar i utanförskap. Det är därför viktigt att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik som ger möjligheter att få jobb och sysselsättning. Arbetsmarknadspolitik har i huvudsak två syften, dels att se till att omställning på arbetsmarknaden fungerar både regionalt och nationellt, dels att se till att den enskildes ställning på och anknytning till arbetsmarknaden behålls. På det sättet minskar både risken för att det uppstår flaskhalsar i ekonomin och att människor slås ut. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden och göra det möjligt för människor att ta jobb är pendlingsstöd. Pendlingsstöd syftar till att underlätta arbetskraftens geografiska rörlighet genom att ekonomiskt stödja den som inte kan få arbete på eller i närheten av hemorten och som har fått arbete på annan ort och måste pendla till orten där arbetsplatsen är belägen. Enligt gällande förordning är det så att pendlingsstöd inte lämnas om anställningen är den första efter avslutad utbildning av annat slag än arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning, stöd till dagpendling lämnas inte om anställningen beräknas vara än , stöd till dagpendling lämnas enbart för personer som har fyllt . Korta och tillfälliga anställningar har ökat i hela landet och inom alla branscher. Det är vår övertygelse att arbetsförmedlingarna borde ha en möjlighet att ge stöd även vid kortare anställning, i synnerhet när det gäller unga människor, inte minst för att detta skulle kunna underlätta för unga att få fotfäste och erfarenhet på arbetsmarknaden, vilket skulle leda till en mer effektiv arbetsmarknadspolitik. Därför bör det utredas om reglerna för pendlingsstöd kan ändras så att de gäller även vid kortare anställning, från , samt att 25-årsregeln tas bort och att pendlingsstöd ska gälla även för personer med avslutad utbildning på universitet och högskola.