ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N312 · 2006-10-26 00:00:00 — anvisar med ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning i motionen. Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Små och medelstora företag står för en stor del av tillväxten i . De är viktiga för att förnya näringslivet och trygga vår framtida ekonomi och sysselsättning. Små företag kan ge många nya jobb, och de kan lättare vara flexibla och möta nya krav än stora företag. För att ytterligare stärka små företags konkurrenskraft och utveckling vill avsätta under för utveckling av kunskapsinnehållet i deras processer och produkter. Att stödja små och medelstora företags exportmöjligheter är en investering i framtida exportinkomster och nya arbetstillfällen. avsätter ytterligare under kommande period.
mot · GU02N313 · 2006-10-27 00:00:00 — anvisar med ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning i motionen. Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Stöd för energieffektiviseringar i offentliga lokaler Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus Insatser för effektivare energianvändning vill öka tempot i energiomställningen. Därför föreslår vi ökad anslag för energiforskning och effektivare energianvändning med . I nu gällande regler enligt budgetpropositionen 2006 finns möjlighet till skattereducering för energieffektiviseringar i offentliga lokaler, konvertering från direktverkande elvärme, installation av solvärme i kommersiella lokaler, installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus och insatser för effektivare energianvändning. I förslag till budgetproposition har detta tagits bort och ersatts med anslag under utgiftsområde 21. Vårt förslag är att dessa anslag tas bort; vi vill fortsätta med möjlighet till skattereduceringar i stället (se mot. 2006/06:Fi221). 3Insatser för effektivare energianvändning Ökat stöd till energirådgivning för kommuner och regioner krävs för åren 20072009 för att effektivisera energianvändningen. Det kraftigt ökade anslaget ska underlätta effektiviseringsvinster inför avveckling av en kärnkraftsreaktor . Det skapar dessutom förutsättningar för att snabbt kunna införa s.k. vita certifikat. Vita certifikat innebär att alla eldistributörer (eller annan lämplig aktör) måste leverera en viss mängd energieffektivisering. För att långsiktigt stödja energieffektiv teknik och investeringar i teknik för förnybar energi krävs anslag . Anslaget ska omfatta stöd till solvärme och solceller. Ökande anslag krävs för forskning, utveckling och kommersialisering av förnybara energislag . Kraftfulla satsningar krävs bl.a. för att stödja pilot- och fullskaleanläggningar av bl.a. metanol, DME, FT-diesel och svartlut. Etanolproduktion ur skogsråvara behöver fortsatt stöd för att utvecklas. För att öka takten i vindkraftsutbyggnaden och höja informationsinsatserna krävs anslag även . 7Stöd för energieffektiviseringar, konvertering och installation noterar med glädje att de borgerliga partierna fortsätter det arbete som vi initierat för att stödja förnybar energi och energieffektiviseringar. Stöden finansieras i vår budget genom förstärkning av inkomstsidan.
mot · GU02N318 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att satsa på glesbygden. Många människor i , inte minst unga, vill flytta till landsbygden för att öka livskvaliteten och förverkliga sina drömmar. Men bland de som redan lever sitt liv utanför de större städerna jäser missnöjet. , , , , och är alla exempel på hur människor spontant gått samman för att protestera mot konkreta problem i sin vardag. Det är av stor vikt att vi utvecklar den svenska landsbygden. Istället för avfolkningsbygder måste vi skapa förutsättningar för inflyttningsbygder. Det gör vi genom att ge människor på landsbygden makt över sin vardag. Den kan till exempel handla om att ge kommunerna full beslutanderätt över strandskyddet. är rikt utrustat med stränder längs åar, sjöar och hav. Att erbjuda attraktiva strandnära boenden kan vara ett sätt att underlätta för människor att flytta till glesbygdsområden. Naturligtvis måste kommunerna ta hänsyn till den biologiska mångfalden och allmänhetens tillgång till strandlinjen. Lika självklart som att kommunerna själva skall bestämma om strandskyddet, lika självklart borde regionerna och kommunerna själva få bestämma över pengarna från . Fler sätt att få människor att vilja bo och leva i glesbygd är att förbättra företagsklimatet. Minskat regelkrångel och riskkapitalavdrag för små företag är några kraftfulla åtgärder. Vi behöver också snabbt avskaffa fastighetsskatten, utveckla kollektivtrafiken samt förbättra underhållet av väg- och järnvägsnätet.
mot · GU02N319 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arenarättigheter för evenemang som saknar upphovsrätt. är det möjligt för den som besöker ett idrottsevenemang eller liknande att ta med sig en videokamera eller mobiltelefon för att filma och översända bilderna till en webbsida. Med tekniska hjälpmedel kan vem som helst direktsända idrottsevenemanget direkt på en hemsida. Någon immaterialrättslig bestämmelse som förhindrar detta finns inte. Den som däremot gör samma sak i samband med en teaterföreställning begår ett brott mot upphovsrätten. saknar olika föreningar och sammanslutningar, som idrottsklubbar eller idrottsförbund, möjligheten att hävda någon äganderätt (upphovsrätt) till så kallade sändningsrätter. Den rätten existerar nämligen inte i svensk lagstiftning. När exempelvis fotbollsförbundet säljer tv-rättigheter så är det en fiktiv rättighet man säljer. Vad det i praktiken handlar om är den rätt som tillkommer ägaren till en idrottsanläggning eller arrangören vid ett evenemang att ta ut en högre inträdesavgift för ett sändande tv-bolag. Det är först när ett tv-bolag gjort en upptagning som upphovsrätten inträder och då är det tv-bolaget som får upphovsrätten. Det finns alltså ingen generell äganderätt till händelseförlopp eller dagshändelser. finns ingen skyddslagstiftning för exempelvis arrangörer av idrottsevenemang. Arrangören har visserligen rätten till arenan där evenemanget äger rum men informationen kring det som sker under evenemanget är inte skyddad i upphovsrättslig mening. Enligt min åsikt bör denna frågeställning belysas i en utredning, som dock inte avser ett generellt evenemangsskydd utan fokuserar på den situation där sändningsrättigheter kan vara aktuella för försäljning. Så kallade arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det kan vara befogat att utreda möjligheterna att införa liknande rättigheter i . Behovet av en sådan utredning bör ges regeringen till känna.
mot · GU02N320 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avregleringar. Avregleringen av den svenska elmarknaden visar på flera brister. Efter att ha verkat i så pass borde en mer konsumentvänlig marknad ha uppstått än vad som är fallet. Det är svårt för konsumenten att förstå de olika taxekonstruktionerna och detta visar sig leda till att alltför få bryr sig om att aktivt välja leverantör. Ett exempel är kraftbolagens ovilja till differentierade taxor. Vi betalar samma pris på förbrukad el oavsett tid . Det är med andra ord inte dyrare för slutkunden att använda el under timmar med hög belastning än under timmar med låg belastning. Frågan om effekterna av de genomförda avregleringarna har utretts av LO:s chefsekonom (Liberalisering, regler och marknader, SOU 2005:4). Utredningen presenterar ett 30-tal förslag för att nå ett ökat stöd för konsumenterna, en stärkt ägarfunktion i och bättre tillsyn av marknaderna. Den socialdemokratiska regeringen gick direkt efter utredningen vidare med ett antal åtgärder för att förbättra elmarknaden, bland annat genom att begränsa elbolagens möjligheter att teckna dyra tillsvidareavtal samt underlätta för nya aktörer att komma in på elmarknaden, skärpa tillsynen och övervakningen av elmarknaden, analysera hur industrikunder enklare skulle kunna få långa avtal () samt se över hur fakturorna till konsumenterna skulle kunna förbättras. Det är nu av stor vikt att regeringen fullföljer detta förbättringsarbete för en bättre fungerande elmarknad.
mot · GU02N321 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en långsiktig energipolitik. En långsiktig energipolitik är viktig för och för våra basindustrier. Det är en nödvändig förutsättning för att vi ska kunna upprätthålla sysselsättningen och därmed god välfärd. Vi har beslutat att kärnkraften ska avvecklas, som tillgången till olja blir alltmer osäker. Elförbrukningen i landet och i övriga världen ökar, vilket tär på förrådet av fossila bränslen och förvärrar miljöproblemen. Detta ställer stora krav på en långsiktigt hållbar energipolitik och därför måste alternativa energikällor tas fram. Skogsindustrin är en av få branscher där är en världsledande nation. Positionen bygger på tre konkurrensfördelar: gott om råvara, hög kompetens och billig energi. Vi måste därför ställa höga krav på främst statliga att tillhandahålla långa elavtal för den elintensiva basindustrin till internationellt konkurrenskraftiga villkor. Men vi måste också ställa krav på andra energiföretag, att hitta nya vägar till energiproduktion som tillförsäkrar basindustrin långsiktiga elkontrakt till konkurrenskraftiga villkor. Biobränsle är en viktig hörnpelare i vår energiförsörjning såväl för uppvärmning som för produktion av fordonsbränsle som etanol och syntetisk diesel. Efterfrågan på bioråvara kan komma att överstiga tillgången. Därför är det viktigt med satsningar på flera möjligheter och nya alternativ. Exempelvis måste mera omsorg ägnas åt skötsel av vår skog för att vi ska slippa importera skogsråvaror, som redan är dyrt. Den föregående regeringen har tidigare aviserat att nya land- och havsområden ska pekas ut för utbyggnad av vindkraft. Runt om i landet finns goda erfarenheter av befintlig vindkraft, varför fortsatt utbyggnad med modern teknik är angelägen. Särskild hänsyn måste tas till möjligheterna för en fortsatt utbyggnad av den havsbaserade vindkraften då investeringskostnaderna är mycket höga. Dessutom måste effektivare användning av energin stimuleras genom exempelvis utbyggnad av fjärrvärme i tätorter. En god energipolitik garanterar tillgång till energi för vårt näringsliv. Dessutom kan flertalet nya arbetstillfällen skapas i denna omställning genom ny teknik och alternativ energiproduktion.
mot · GU02N323 · 2006-10-30 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att statlig verksamhet förläggs över hela landet. Det är viktigt att statlig verksamhet bedrivs över hela landet. Det har dock inte endast att göra med arbetstillfällen utan ännu viktigare är att staten finns representerad ute i landet och att verksamheter finns där deras verkan på samhället är som störst, det vill säga till stor del ute i landet. Det är därför viktigt att inför alla beslut om lokaliseringen av statliga verk och myndigheter ta hänsyn till detta. De senaste årens utbyggnad av infrastrukturen i form av järnvägar, vägar samt bredband har dessutom inneburit allt större möjligheter att bedriva statlig verksamhet på samma höga nivå som i storstadsområdena. Dessutom innebär högskoleutbyggnaden att alla regioner kan erbjuda välutbildad arbetskraft och givande samarbeten mellan stat, högskola och näringsliv.
mot · GU02N324 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över vad kostar svenska företag samt hur stor del av företagens regelbörda som härstammar från EU-lagstiftning. EU-kommissionären , med ansvar för näringsliv och industri, har konstaterat att EU-lagstiftningen kostar europeiska företag , vilket motsvarar . Det är nästan dubbelt så mycket som vad tidigare utredningar har kommit fram till. Verheugen tror att företagens kostnader för regelbördan kan minska med 25procent, och bör välkomna ambitionen att skära bort en betydande del av dagens 80000 sidor EU-lagstiftning. Kommissionens ordförande har beskrivit bättre, enklare regleringar som en hörnsten i arbetet för att förbättra tillväxten och skapa fler jobb. Kommissionen har därför som avsikt att slå ihop ett stort antal lagar. bör aktivt arbeta för ett mindre omfattande regelverk inom EU. Dels genom att stödja kommissionens planer i den riktningen, men också genom att framföra krav på ytterligare avregleringar. För att på bästa sätt kunna motarbeta skadliga regleringar behöver riksdag och regering en tydlig bild av hur påverkar svenska företag. Vad kostar de olika EU-regleringarna det svenska näringslivet? Hur påverkas olika branschers lönsamhet och anställningsmöjligheter? Det saknas en tydlig maktdelning mellan EU och medlemsländerna, och subsidiaritetsprincipen fungerar dåligt. Det kommer den att göra även fortsättningsvis, med eller utan det föreslagna konstitutionella fördraget. Det är därför svårt för såväl politiker som näringsidkare att veta vilka riksdagsbeslut som är EU-anpassningar, vilka som är inhemska initiativ och vilka som är en kombination. Tydligheten i var ansvaret för olika delar av lagstiftningen ligger är inte bara en ekonomisk fråga utan även en fråga om det demokratiska systemets genomskinlighet och medborgarnas möjlighet att utkräva ansvar där besluten fattas. Regeringen bör göra en översyn av vad kostar det svenska näringslivet som helhet, och vad det kostar enskilda branscher. En översyn bör även titta på hur stor andel av näringslivets regelbörda som härstammar från EU. Regeringen bör, utifrån de uppgifter som framkommer, tillsammans med näringslivet upprätta en lista över EU-lagar som bör förenklas eller helt avskaffas. En sådan kravlista skulle förbättra och regeringens möjligheter att systematiskt påverka EU i mer företagarvänlig riktning.
mot · GU02N326 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvångsförvaltning av bolag som inte klarar sina åtaganden för att säkerställa leverans av el. Under föregående mandatperiod prövades de lagliga möjligheter samhället har att tvångsförvalta företag som äger elnät och som inte klarar sina åtaganden. Det företag som prövades befanns också av domstol inte klara sina åtaganden, varför tvångsförvaltning utdömdes. blev det företag som skulle utföra tvångsförvaltningen. Det som då inträffade var att det berörda företaget på alla sätt vägrade att samarbeta med tvångsförvaltaren och även på alla sätt försvårade förvaltningen. avsade sig uppdraget. Eftersom missförhållandena kvarstod fördes uppdraget vidare, till Ackordcentralen i . Företaget agerade på samma sätt och har även Ackordcentralen avsagt sig uppdraget. Det är uppenbart och rimligt att samhället har möjlighet till tvångsåtgärder när vitala samhällsfunktioner såsom elförsörjning till hushåll och offentliga institutioner äventyras. Därför är det bra att den lagstiftning som finns prövats och använts. Tyvärr visar det sig då att lagstiftningen inte är tillräcklig. Den bygger faktiskt på att den som utsätts för tvångsåtgärden samarbetar med den som utför samhällets åtgärd. Utgångspunkten för detta är även den rimlig, nämligen att åtgärden ska få det företag som är utsatt för tvångsåtgärden att rätta till felaktigheterna och därifrån kunna gå vidare. Men när det som i det enda fall som prövats blir uppenbart att lagens mening relativt enkelt kan sättas ur spel måste lagen förstärkas så att den även ger möjligheter att handskas med denna typ av problem.
mot · GU02N329 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionalpolitisk hänsyn. Vi ser mycket positivt på att de statligt ägda företagen finns representerade i hela landet. På så sätt bidrar de statligt ägda företagen naturligt till ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Mot denna bakgrund är det därför väsentligt att företag med statligt ägande, inom ramen för respektive företags marknadsförutsättningar, även beaktar verksamhetens betydelse ur ett regionalt perspektiv. Det finns många fler exempel där staten genom att använda sitt ägarinflytande skulle kunna påverka den regionala obalansen i positiv riktning. Vad beträffar statliga myndigheter och verk lär ett uppdrag vara att regionalpolitisk hänsyn ska tas vid lokalisering och omorganisation. Detta tydliga uppdrag är dock inte så lätt att återfinna i regleringsbrev och direktiv. En tydlig markering i regleringsbrev och direktiv, vad gäller statliga myndigheter och verk, om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås krävs för att det ska bli trovärdigt.
mot · GU02N331 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors företagande. I publikationen Kvinnors företagande format av samhället, 2003:7, kan man läsa att kvinnor som driver företag i mindre utsträckning än män söker lån. Enligt kan detta bero på att kvinnor har företag i branscher som är mindre kapitalkrävande eller att kvinnor inte går till banken eftersom de förväntar sig att få avslag på en låneansökan. De flesta kvinnor startar företag i branscher med litet kapitalbehov och kanske inga säkerheter, vilket påverkar möjligheterna att få lån. Kvinnor har också, i genomsnitt, lägre lön och disponerar mindre pengar än män, vilket kan påverka både deras benägenhet att söka lån och bankens vilja att låna ut pengar. Det är viktigt att regeringen säkerställer att den finansiering och rådgivning till småföretagare som sker via och inte innebär att kvinnor missgynnas.
mot · GU02N332 · 2006-10-26 00:00:00 — Forskning och utveckling för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning och utveckling för socialt företagande. Det finns mycket lite forskning kring socialt företagande. Själva definitionsfrågan och avgränsningen i relation till andra verksamheter har varit ett problem. Jämförande studier finns med andra länder, men forskning kring den svenska utvecklingen krävs för att tydliggöra omfattning och utvecklingstendenser. Empiriska studier och statistik saknas för att underbygga samhälleliga satsningar trots påvisad mycket stor samhällsnytta. Det senare framgår bland annat i rapportena, Ur samhällets perspektiv, Socioekonomiska bokslut för Vägen Ut! och Basta och Exitprocesser och empowerment. En studie av arbetskooperativ i Vägen , . De flesta sociala företag har startat men forskning kring kvalitet, utveckling och olika samverkanslösningar när det gäller affärsområden, målgrupper, maktfördelning och organisationsformer saknas. Vilket mervärde för individen har de sociala företagen i förhållande till andra, t ex offentliga lösningar? Hur fungerar de samhälleliga insatserna för att stödja lokala initiativ? Är de sociala företagen konkurrenskraftiga när det gäller rehabiliterande effekter, empowerment och en god arbetsmiljö? Hur förhåller sig det sociala företagandet på marknaden gentemot andra företag inom samma områden? Socialt entreprenörskap, företagsledning, arbetsorganisation och styrelseformer i verksamheter som betonar empowerment, delaktighet och ansvarstagande i företaget parallellt med långsiktigt affärstänkande behöver utvecklas och sättas in i en teoretisk referensram. Bristen på formativa processutvärderingar som följer de sociala företagen hindrar utvecklingen. Därmed ökar inte heller kunskapen om hur samhällets insatser bör se ut. Den utvecklingsprocess som de sociala företagen befinner sig i , med samverkan mellan företagen, med privata företag och med , innebär förändringar på arbetsmarknaden som behöver studeras och analyseras. De positiva samhällsekonomiska effekterna måste belysas bättre. Eftersom forskning om de sociala företagen omfattar flera forskningsdiscipliner saknas en samlad kunskapsbas. Det krävs forskningsprojekt med ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Vid fördelning av de i budgeten upptagna anslaget till forskning bör en del avsättas för forskning om socialt företagande. Det finns mycket lite forskning som kan dokumentera och främja lärandet om och utvecklingen av sociala företag. De sociala företagen behöver följas, både inåt, när det gäller kvalitet, rehabiliteringseffekter, makt och ledarskapsfrågor liksom utåt när det gäller effekter i samhället. Samverkan med den offentliga sektorn och övriga intressenter liksom de samhällsekonomiska effekterna behöver tydliggöras för att en kvalitativ och kvantitativ positiv utveckling skall bli möjlig.
mot · GU02N334 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om prisreglering på fjärrvärme. Många villa- och fastighetsägare som skrotat oljepannan eller eluppvärmningen har chockats när deras fjärrvärmenota stigit med i vissa fall så mycket som på bara . Konkurrensen från eluppvärmning har inte blivit verklighet eftersom fjärrvärme egentligen inte har någon konkurrens från elvärme. Har man en gång investerat i fjärrvärme så kostar det en villaägare att byta uppvärmningssystem. 1996 fick kommunerna möjlighet att driva sina fjärrvärmebolag med rejäla vinster. De pengarna kunde sedan användas för att täta hål i kommunens ekonomi. gick statliga och privata ägare in och tog över kommunala anläggningar. I takt med att fjärrvärmen står för en allt större del av uppvärmningen, har många bolag höjt avgifterna kraftigt. Avgiften för fjärrvärme i ökade och det är bara ett exempel på problemen med prissättningen av den allt populärare uppvärmningsformen. I har , som tog över det kommunala energibolaget, höjt avgiften . På alla områden där vi har naturligt monopol så råder det i allmänhet en prisreglering från samhällets sida. Fjärrvärme är det enda monopolet vi har med så kallad fri prissättning. presenterade ett delbetänkande om fjärrvärme och kraftvärme . Betänkandet har remissbehandlats. Värt att notera är att en av de viktigaste remissinstanserna, , är mycket kritisk till utredningen. Myndigheten menar att det är ett allmänt intresse, såväl för kunder, fjärrvärmeföretag, som samhället, att ett regelverk utvecklas som ger ökat förtroende för fjärrvärme som företeelse och som leder till effektiva företag och transparenta marknader. Detta är en förutsättning för en fortsatt positiv utveckling av fjärrvärmen och kraftvärmen som medel i energiomställningen och för att på både kort och lång sikt uppnå energi- och miljöpolitiska mål. skriver i sitt remissvar att skyddet mot oskälig prissättning för fjärrvärmekunderna inte blir tillräckligt starkt med den modell som förordar. förordar i stället att ett nytt förslag på tillsyns- och regleringsmodell tas fram. Trots en mängd åtgärder av den socialdemokratiska regeringen, till exempel kravet på särredovisning av fjärrvärmeverksamhet, kvarstår problemet med fjärrvärmebolagens lokala monopol. Regeringen bör därför införa en prisreglering.
mot · GU02N335 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja kvinnors innovationer. Andelen kvinnliga innovatörer i är fortfarande låg. Det finns en försiktighet hos kvinnor kring innovationsförfarandet. Många kvinnor förknippar innovationer bara med teknik. Kvinnors försiktighet bottnar i att innovationer är starkt präglade av traditionellt manliga förtecken. Kontinuitet i och stimulans av nya innovationer är nödvändigt för ett lands konkurrenskraft och för att tillväxt och välfärd skall säkerställas. Nya produkter och produktion styrs av nya värderingar, livsmönster, miljötänkande, informationsteknologin och design. Det framtida nya produktbehovet talar starkt för att det finns mycket goda förutsättningar för nya produkter (hårda som mjuka) i så kallade kvinnliga branscher. Av den anledningen bör kvinnors innovationer uppmärksammas och uppmuntras. Kvinnliga företagare och innovatörer skulle kunna gagnas av nya metoder och oprövade modeller för rådgivning och finansiering. Möjligheterna att ytterligare ta till vara kvinnors innovationskraft bör därför övervägas.