ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02C377 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygglov och bygganmälan för sändaranläggningar bör föregås av miljökonsekvensbeskrivning reglerad i . Strålningsrisker och elektriska magnetfält har kommit upp mer i debatten . Allmänhetens normala exponering för elektromagnetiska fält från bland annat basstationer för mobiltelefoni är mycket låg i förhållande till de riktlinjer som den oberoende internationella gav ut . Tillgängliga uppgifter tyder inte på några allvarliga effekter på människors hälsa, men allteftersom nya frågeställningar dyker upp krävs ytterligare forskning för att klargöra eventuella problem. Oron för strålning och elektromagnetiska fält kan i sig innebära hälsoproblem, vilket bör beaktas vid planeringen. När ska byggas krävs bygglov, för sändarantenner på fastigheter bör bygglov diskuteras i en dialog mellan berörda parter. Miljökonsekvensbeskrivning beskriver för omgivningen vad installationen innebär. hänsynsregler säger att man ska vidta försiktighet, ha kunskap om sin verksamhets påverkan på miljö och hälsa och välja bästa plats utifrån hälsa och miljö. Verksamhetsutövaren ska kunna visa att verksamheten inte orsakar olägenheter för människors hälsa eller påverkar miljön. Myndigheterna rekommenderar en försiktighetsprincip som baseras främst på cancerrisker som inte kan uteslutas. Liknande principer bör kunna tillämpas även när det gäller andra misstänkta hälsoeffekter. Det borde vara möjligt att agera utifrån någon form av försiktighetsstrategi, som inbegriper även socioekonomiska överväganden. Bygglov och bygganmälan enligt ovan prövas mot plan- och bygglagens paragrafer som inte är lika klara beträffande försiktighetsprincipen som bestämmelser. Det är därför angeläget att förena de båda lagarna så att miljökonsekvensbeskrivningar ingår vid ansökan om bygglov. Det är enda möjligheten för andra än sakägaren att bedöma de miljöfaror som allmänheten utsätts för. Bygglov och bygganmälan för sändaranläggningar bör därför föregås av en miljökonsekvensbeskrivning reglerad i .
mot · GU02C378 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa självkostnadsprincipen inom de allmännyttiga bostadsföretagen. De allmännyttiga bostäderna är av yttersta vikt för att alla medborgare skall garanteras en god bostad till en rimlig kostnad. Bostaden är så viktig att den till och med garanteras i regeringsformen 2 §: Det åligger det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och en god levnadsstandard. Målet med allmännyttan är att garantera allas rätt till en bostad oavsett inkomst. Allmännyttan är den enda boendeform som inte är föremål för spekulation på den öppna marknaden. Hyrorna i de allmännyttiga bostäderna sätts utifrån självkostnadsprincipen. Det innebär också att överskott i verksamheten skall återinvesteras i verksamheten. I och med att allmännyttiga bostäder byggs och hyrs ut till självkostnadspris, överlåts ansvaret för hyressättningen på marknadens parter, det vill säga till företrädare för hyresgästerna respektive fastighetsägarna. Hyressättningen i allmännyttan skall vara vägledande för hyressättningen i de privata bostadsföretagen. Förhandlingsmodellen och bruksvärdesprincipen har varit framgångsrik ur flera aspekter, något som visat sig även i internationella jämförelser. Bostäderna i håller mycket god kvalitet, de är ljusa och rymliga, till en godtagbar kostnad. När hyresförhandlingslagen infördes var koncernbildningar inom allmännyttan ett okänt begrepp. I samband med att koncernbildning blev populärt kom syftet med allmännyttan att tappas bort. En del kommuner ålägger genom ägardirektiv sina bostadsbolag stora avkastningskrav eller beslutar om orimliga borgensavgifter, överlåter bostadsföretag till ett annat kommunalt bolag eller utökar aktiekapitalet. Syftet med dessa åtgärder är att tillförsäkra kommunerna högre utdelning. På det viset utnyttjar en del kommuner sina allmännyttiga bostadsföretag på ett sätt som inte var tänkt när allmännyttan infördes. Hyresgästerna finansierar härigenom verksamhet dels genom kommunalskatten, dels genom hyran, vilket innebär att hyresgästerna särbeskattas i förhållande till övriga upplåtelseformer. Åtgärder måste vidtas så att eventuella överskott stannar i allmännyttan, vilket är ett huvudsyfte med allmännyttans självkostnadsprincip. Vi anser därför att det är av största betydelse att regeringens planerade tilläggsdirektiv till Utredningen om allmännyttans villkor, inte ändrar utredningens uppdrag på sådant sätt att själva syftet med utredningen förändras.
mot · GU02C379 · 2006-10-29 00:00:00 — Rätt att adoptera för ogifta sammanboende begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i så att ogifta sammanboende tillåts adoptera på samma villkor som övriga i enlighet med vad i motionen anförs. föds runt hälften av alla barn av en ogift mor. (uppgick andelen till 53,.) De allra flesta av dessa mödrar sammanbor med barnets far. Men hade dessa sambor inte kunnat få barn på egen hand hade de inte haft rätt att ansöka om adoption. Rätten att ansöka om adoption är i allt väsentligt förbehållen makar och par som ingått partnerskap. anger de förutsättningar som ska gälla för adoption och där utesluts ogifta sammanboende. Varför har inte sambor, t.ex. en ogift kvinna och en ogift man som bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden, samma rättigheter att ansöka om adoption som de par som stått framför prästen alternativt vigsel- eller partnerskapsförrättaren? Blir de som fått och samhällets välsignelse över sin relation bättre föräldrar? Lagstiftaren har alltjämt svårt att se att dagens familj ser ut på många olika sätt, men att den alltid är lika mycket värd. Här finns ännu ett exempel på eftersläpning. För ensamstående finns det inget formellt hinder i att få adoptera, även om det i praktiken kan se annorlunda ut. Men när det gäller sammanboende finns ett mycket tydligt och klart formellt hinder. Sambor göre sig icke besvär. Det är nu hög tid att göra någonting åt detta, att skyndsamt ändra lagstiftningen. Självfallet måste barnens bästa, här liksom vid andra adoptioner, bli det som fäller avgörandet. Självfallet måste det för barnens bästa bli möjligt för sambor att ansöka om adoption. Det vore att visa insikt och intresse för modern familjepolitik.
mot · GU02C380 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av marknadsföringslagen (1995:450) ur ett yttrandefrihetsperspektiv. Marknadsföringslagen (1995:450, MFL) reglerar näringsidkares marknadsföring eller efterfrågande av produkter i sin näringsverksamhet. Med marknadsföring avses reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet som är ägnade att främja avsättningen av och tillgången till produkter. Det förekommer att näringsidkare i sin verksamhet bedriver verksamhet som inte primärt har till syfte att marknadsföra dess produkter eller dylikt, utan som kan avse exempelvis opinionsbildande verksamhet. En näringsidkare kan tänkas vilja stödja arbetet för mänskliga fri- och rättigheter, för rättvisa arbetsvillkor eller för en bättre kvalitet i den mat vi äter. När näringsidkaren sprider information om dylika frågor omfattas detta av det grundlagsfästa skyddet för yttrandefriheten, såsom det uttrycks i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Gränsdragningen mellan när ett budskap från en näringsidkare skall anses vara kommersiell marknadsföring eller opinionsbildning, är inte helt klar. Ett exempel i rättspraxis är avgörande om Kooperativa Förbundets marknadsföring av varumärket (dnr 2/01 dom meddelad ). Slutsatsen av den domen är att möjligheterna för en näringsidkare att i sin verksamhet bedriva opinion för frågor som inte primärt rör dennes verksamhet, drastiskt avgränsas. Rättspraxis får således enligt undertecknades mening numera anses vara sådan att utrymmet för näringsidkare att bedriva opinionsbildning genom reklam, är ytterst begränsat. Detta är inte bra. Det finns enligt vår mening inte några sakligt avvägda skäl för varför näringsidkare inte skall omfattas av samma grundlagsfästa yttrandefrihet som enskilda privatpersoner. Det finns därför enligt vår mening ett behov av översyn av MF ur ett yttrandefrihetsperspektiv.
mot · GU02C381 · 2006-10-31 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser. För mig är kvotering inget politiskt mål i sig men kan däremot vara ett medel för att nå ett mål. När det gäller jämställdheten i bolagsstyrelser är den mycket ojämn, trots debatt. har redovisat i en aktuell utredning att av 360 börsnoterade aktiebolag finns bara 18procent kvinnor. Det är inte acceptabelt. Motsvarande siffror för de helägda statliga bolagen är , vilket är bra. Utveckligen i näringslivet för ökad jämställdhet går alltså väldigt trögt och tar tid. Därför anser jag att kvotering ska införas för att snabba på utvecklingen. Jag har väldigt svårt att tro att det skulle finnas en brist på kompetenta kvinnor. Problemet tror jag snarare ligger i att männen inte vill släppa ifrån sig makten i bolagsstyrelserna. Det finns nu ett färdigt utredningsförslag som förra regeringen tillsammans med och tagit fram. Utredaren, , har i denna utredning kommit fram till att det är möjligt att införa en kvotering med av vardera könet. Detta skulle gälla . Jag anser att bör begära att regeringen tar fram ett lagförslag som bygger på denna utredning. Jag tror nämligen inte att börsbolagen på egen hand kan se till att deras styrelser blir jämställda. De har haft på sig men inte mycket har hänt.
mot · GU02Fi202 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektiva hemförsäkringar. Kollektiva hemförsäkringar snedvrider konkurrensen. Flera fackförbund har tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar. I nästan samtliga fall har man valt att teckna sina försäkringar hos ett och samma bolag, utan anbudsförfarande. Andra bolag har inte givits tillfälle att vara med och konkurrera med vare sig pris eller innehåll i försäkringen. har valt att stödja det folkrörelseägda , utan att veta huruvida deras medlemmar gynnas av detta. Detta är för det första ett minst sagt lättsinnigt sätt att handskas med medlemmarnas pengar. För det andra är det konkurrenshämmande. Än mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågats. Detta måste anses vara ett intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skall naturligtvis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar. Reaktionen på fackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därför varit hård. Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. Detta bryr sig de fackliga ledarna inte om. Det visar på ett stort förakt att besluta i den här typen av engagemang över den enskilda människans huvud. Många frågar sig med oro vad som kommer . Finns det fler privata områden där facket vill kollektivt bestämma över sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna bara en början? Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De som har hemförsäkringar i andra bolag får antingen säga upp sina tidigare hemförsäkringar eller gå ur facket för att undgå kostnadsökningar. De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersom kollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens, vilket är till men för hela branschen. Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas.
mot · GU02Fi203 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genderbudgetering inom EU. Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhet publicerade en rapport om s.k. genderbudgetering. Den är viktig för att synliggöra att en budget har brister från jämställdhetssynpunkt. Budgeten är av betydelse för medborgarna inom EU men utgör även underlag för förhandlingar och insatser i såväl framtida medlemsländer som i samarbetsländer inom biståndsområdet. Vi vet att kvinnor är missgynnade i ekonomiskt hänseende både i sitt privatliv, i arbetslivet och i budgetsammanhang. En genderbudget är därför ett viktigt steg i rätt riktning. Men rapporten har ännu inte avsatt några konkreta resultat inom EU. Regeringen bör därför arbeta aktivt i EU för att genderbudgetering ska införas. Förhoppningen är att regeringens agerande ska leda fram till ett snabbt beslut så att genderbudgetering kan införas inom EU .
mot · GU02Fi206 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud för banker och andra kreditinstitut att förmedla betalningar till spelbolag som bedriver Internetspel. har visat spelberoende och därmed sammanhängande problem ett ökat intresse. har staten avsatt särskilda medel till insatser för att förebygga spelberoende. Beslut har tagits om handlingsprogram för att motverka spelberoende och för analys av spelets samhällsekonomiska konsekvenser. 2003 beslöt om elva målområden för ett övergripande nationellt hälsomål där det elfte målområdet lyder som följer: Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. I tilläggsbudget 1 för anslogs extra för folkhälsopolitiska åtgärder. Motivet var att den snabba utvecklingen av spelmarknaden, med nya spelformer, ökande total omsättning samt alltmer omfattande marknadsföring, kan medföra att de negativa konsekvenserna av spelande ökar både i ett socialt och hälsomässigt perspektiv. Följande år anslogs i budgetpropositionen 2005 och 2006 för att fortsätta arbetet med att öka kunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteter för att förebygga spelberoende. fick regeringen uppdrag att pröva en modell där pengar från spelbolagens överskott används till att motverka spelberoendet. I årets budgetproposition 2006/07:1 ökas anslaget till åtgärder mot spelberoende till . Det här är utmärkt men otillräckligt med tanke på vad som händer med spelande på Internet. Med Internet går det fortare och lättare att göra spelare fattiga och spelbolag rikare. Stora penningsummor samlas nu in av spelbolagen, ofta på pokerspel där insatserna kommer från kreditkortsnummer och från spelare som kan spela i sin ensamhet vid datorn. Rapporter börjar komma om pojkar som använt föräldrarnas kontokort och spelat bort stora summor. Spel över Internet kan inte förhindras men man kan minska riskerna genom att sätta upp regler för spelandet. I har representanthuset med 409 röster mot 2 och med beslut utan omröstning i senaten, antagit en lag som förbjuder att banker och andra kreditinstitut förmedlar betalningar till spelbolag som bedriver Internetspel. bör följa exempel och införa en sådan lagstiftning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna och uppmana regeringen att återkomma till med ett sådant lagförslag.
mot · GU02Fi207 · 2006-10-25 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verka för förändringar av reglerna för EU:s inre marknad. åtog sig att införa om offentlig upphandling i samband med undertecknande av ; därmed tillmötesgicks de krav som ställdes av regeringen i proposition 1992/93:88 om offentlig upphandling. Genom avtalet skulle det skapas förutsättningar för en gemensam marknad för den offentliga upphandlingen inom hela det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Propositionen föreslog en omdaning i flera viktiga avseenden av det system som gällt i . Den svenska upphandlingen hade i materiellt hänseende skett med konkurrens, icke-diskriminering och objektivitet som främsta ledstjärnor. I den delen innebar krav inte någon förändring. Dessa låg snarare i att de medel som föreskrivs och tillhandahålls för uppnående av dessa mål är noga angivna genom omfattande detaljregleringar av en upphandlings olika skeden. med lagen om offentlig upphandling och ett antal förändringar är erfarenheterna från kommuner och landsting inte enbart positiva. Särskilt i avseendet att kommuner och landsting inom den egna koncernen tvingas till offentlig upphandling. Framförallt kommuner väljer i vissa avseenden att driva delar av sina verksamheter i aktiebolagsform. Kommunernas syfte skiljer sig dock mot privata aktiebolags. Kommunala bolag syftar inte att skapa stora ekonomiska mervärden. Likväl är associationsformen den för verksamheten bästa. Lagen om offentlig upphandling innebär således att kommuner straffas genom att inte kunna omvandla delar av sin verksamhet från förvaltningsform till helägda bolag utan att därmed tvingas till upphandling.
mot · GU02Fi210 · 2006-10-27 00:00:00 — höjer för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslag 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. med samt beslutar att gårdsstödet, som annars skulle ha utbetalats , ska utbetalas . har vädret, där torka har följts av stora regnmängder, varit mindre gynnsamt för lantbrukets produktion. Detta har medfört att spannmålsskörden, inte minst i , har blivit betydligt sämre än normalt. Detsamma gäller skörden av potatis, grönsaker och vall. För många lantbrukare innebär den dåliga skörden stora ekonomiska avbräck vilket i vissa fall också gett upphov till betydande likviditetsproblem trots de lättnader och stöd som getts av långivare, leverantörer m.m. Enligt nu gällande beslut planeras gårdsstöden utbetalas . I syfte att underlätta den uppkomna situationen anser Socialdemokraterna att gårdsstödet bör utbetalas . Utbetalningen bör omfatta hela landet. Regeringen redovisar i budgetpropositionen ett utrymme på 7,4miljarder kronor under utgiftstaket. Erfarenheterna visar att dessa prognoser är försiktigt beräknade. Det innebär att en höjning av anslaget är möjligt att genomföra utan att utgiftstaket äventyras. Av den socialdemokratiska budgetmotionen framgår att anslaget föreslås nedjusteras med motsvarande belopp.
mot · GU02Fi213 · 2006-10-27 00:00:00 — Djuromsorgskrav vid upphandling av livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav om svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men det snedvrider också konkurrensen gentemot utländska uppfödare genom att svenska produkter blir dyrare. Inte heller det offentliga kan upphandla svenskt. I kommuner och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Det borde vara en självklarhet att kommuner och landsting följer den svenska lagstiftningen när de upphandlar varor och tjänster. Men enligt ansvarig för upphandlingen får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel svenska ägg, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Det är en uppfattning som stöds av sakkunniga på Kommuner och Landsting samt . Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Exempelvis upphandlade jämtländska kommuner och tvingades köpa in de billigare finska äggen, eftersom de inte kunde ställa krav på livsmedel som framställts enligt svensk lag. Lagstiftningen och reglerna kring den offentliga upphandlingen måste ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav om att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra om en god kvalitet och bra djuromsorg.
mot · GU02Fi214 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behov av förstärkt lagstiftning och tillsyn över de finansiella företagens erbjudanden till hushållen. roll har stärkts både när det gäller tillståndsgivning och kontroll av finansiella företags tjänster gentemot allmänheten. De erbjudanden om att låna pengar vi alla får i våra brevlådor vittnar emellertid om att i varje fall tillsynen inte är tillräcklig. Det tycks närmast vara så att godkänd av används som försäljningsargument för att locka oss konsumenter att binda oss för lån med mycket hög ränta. Man kan lätt konstatera att inte alla finansiella företag uppfyller marknadsföringslagens krav och riktlinjer i sina erbjudanden till hushållen. Den effektiva räntan uppges oftast, men lika ofta omfattar denna information bara vissa lånebelopp. Det krävs både kunskaper och räknedosor för att få en riktig uppfattning om vad ett låneerbjudande egentligen kostar. Räntesatser på måste anses tangera gränsen för ocker. Att erbjudandena i huvudsak vänder sig till den grupp människor som har minst ekonomiska resurser kan illustreras med följande exempel: Lånebelopp , återbetalningstid med /månad. Kunden får själv räkna ut att lånekostnaden blir . Många av dessa lån tecknas i huvudsak av människor med akuta ekonomiska problem. Deras ekonomiska problem förvärras snarare än förbättras genom dyra lån. Troligen finns det ett samband mellan dessa lån och de människor som i ett senare skede måste prova sin situation gentemot skuldsaneringslagen. En avreglerad kreditmarknad kan inte återregleras. Dock måste det vara möjligt att ytterligare skärpa både lagstiftning och tillsyn när det gäller hur de finansiella företagen utformar sina erbjudanden.
mot · GU02Fi215 · 2006-10-27 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling och 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ratificera konvention 94. Den offentliga upphandlingen styrs av regler som har till syfte att det allmänna ska få så bra produkter som möjligt till lägsta möjliga pris, detta för att våra gemensamma skattemedel ska användas så effektivt som möjligt. Men offentlig upphandling kan, och bör, också användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Denna viktiga möjlighet används i alldeles för liten utsträckning. Eftersom upphandlingen omsätter stora belopp kan den utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det har av domar framgått att EG-regler inte heller hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Vi anser att bör pröva att i lagen om offentlig upphandling införa den rättighet som ger den fackliga organisationen rätt att delta vid upphandlingstillfället, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Detta är viktigt eftersom vi kan hitta flera exempel på att personalen fått sämre anställningsvillkor och otryggare anställningsförhållanden som en direkt följd av en offentlig upphandling. Det måste bli en skyldighet för upphandlande part att se till att anbudsgivare och eventuella underentreprenörer tillämpar de löner och andra anställningsvillkor som allmänt gäller för arbetet i branschen och på orten där arbetet ska utföras. Offentlig upphandling ska alltså även innefatta sociala hänsynstaganden. Sju av EU:s medlemsstater har ratificerat konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra. i (s)