ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T422 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera . var , från dalabruksorten i norr till vid i söder, den snabbaste och billigaste vägen mellan och . Den långa kanalen blev en nationalekonomisk succé, där den drog fram genom ett av förnämsta bruksdistrikt. har funnits med viktigaste uppgift att hålla farleden tillgänglig och säker för seglation. Nyttotrafiken på kanalen upphörde dock . förklarades som byggnadsminne, vilket medför särskilda förpliktelser för de fyra delägarkommunerna , att vårda kanalverk, bankar och byggnader. Längs hela kanalen har, trots ombyggnader och tekniska problem, trafiken pågått och därmed varit en betydelsefull tillgång för många människors arbets- och livsmiljö. Bolagets ekonomi har under alla år varit ansträngd, inte minst sedan nyttotrafiken upphörde, och bolagsstyrelsen har ständigt jagat samhällsbidrag och olika former av stöd till kanalens drift och underhåll. Utan driftbidragen från delägarkommunerna samt från landstingen i och skulle inte säkerheten för farleden och därmed kanaltrafiken upprätthållas. Genom ett stöd från har kanalbolaget under givits bättre förutsättningar att förvalta det industrihistoriska arvet, dels genom kunskapsutveckling, dels genom nya infrastrukturella aktiviteter, som ett komplement till den ordinarie verksamheten. upphör dock EG-stödet, vilket gör det näst intill omöjligt för bolaget att upprätthålla inte enbart kanalanläggningens status utan även omgivande industri- och kulturhistoriska miljöer. Fler aktörer måste därför göras delaktiga i kanalens och bolagets utvecklingsarbete och framtid. Kvarstår gör dock nödvändigheten av ett samhällsbidrag till för driftskostnader avseende främjande av kanaltrafiken, en verksamhet väl värd att värna inte enbart av delägarkommunerna utan även i ett riksperspektiv.
mot · GU02T423 · 2006-10-31 00:00:00 — Överkapacitet i hamnarna på ostkusten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överkapacitet i hamnarna på ostkusten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliggörande av den statlige hamnutredarens uppdrag att utse strategiska hamnar. I den trafikpolitiska proposition som presenterades för lämnades återigen frågan om de svenska hamnarnas framtid i ovisshet. En statlig hamnförhandlare utsågs och fick den grannlaga uppgiften att utse vilka av drygt 50 hamnar som ska få en strategisk status och därigenom kvalificeras för statliga infrastruktursatsningar. I förhandlarens uppdrag ingår också att ge förslag till åtgärder hur hamnarnas samlade infrastruktur och resurser skall utnyttjas bättre. Det är mycket positivt att staten tar ett tydligt grepp kring dessa viktiga frågor. I en globaliserad värld ställs allt högre krav på godshanteringen vad gäller såväl antal anlöp i hamnarna som möjligheten att transportera godset på väg eller järnväg till eller från hamnarna. Det förefaller orimligt att med en befolkning på 9 miljoner människor har behov av samtliga hamnar som finns det finns en betydande överkapacitet bland hamnarna på ostkusten. Det pågår en planering för omfattande investeringar i infrastruktur, kranar och kajer på etablerade hamnplatser. Kampen om att få strategisk hamnstatus är hård. Det är i det sammanhanget oroande att planerna på en ny storhamn i åter förs fram. I ett läge där hamnstrukturen går mot ökad specialisering och konsolidering är ytterligare hamnkapacitet knappast det som bör vara överst på önskelistan. En ny hamn hotar att slå undan benen för de befintliga hamnarna på ostkusten. Det är knappast den utvecklingen som regeringen sett framför sig när man utsett en statlig hamnförhandlare med uppgift att utse vilka hamnar som man skall satsa på från statligt håll. Med anledning av ovanstående resonemang anser jag att det krävs ett förtydligande av hamnutredarens uppdrag. har ett flertal hamnar som fungerar mycket väl, och det torde ligga i förhandlarens uppdrag att tillse att dessa hamnar ges de bästa förutsättningarna för fortsatt verksamhet.
mot · GU02T425 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma behovet av förbättrade kommunikationer till och från , vilket kan åstadkommas genom en satsning på . Bergslagsdiagonalen, , har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. har tidigare slagit fast att den del som omfattar E 4 till via skall ingå i det nationella stomvägnätet. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder för svensk basindustri och för alla transporter mellan och västra och vidare mot . Trafiktillväxten i regionen har varit kraftig och Bergslagsdiagonalen har allvarliga och akuta brister, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt. Ökningen gäller särskilt den tunga trafiken. Bland trafikfarliga avsnitt kan särskilt nämnas vägavsnittet mellan och , där på grund av kombinationen omfattande tung trafik och undermålig väg tvingats sänka hastigheten . Ett annat svårt olycksdrabbat avsnitt av Bergslagsdiagonalen utgörs av sträckningen mellan län och (vid Brattbo backe). Bergslagsdiagonalen passerar även områden som påverkats kraftigt av strukturomvandling. Kvaliteten på infrastrukturen kommer att ha stor betydelse för många Bergslagskommuners möjlighet att överleva. Det handlar både om att Bergslagen skall vara attraktivt för företag och om möjligheter till arbetspendling till och från kommunala och regionala centra. Vägavsnittet mellan och i håller så låg kvalitet att det allvarligt hämmar trafiken genom Bergslagen. tvingas stora och tunga transporter ut på trånga och trafikfarliga vägar. En satsning på Bergslagsdiagonalen handlar om att lösa viktiga nationella infrastruktur- och trafiksäkerhetsfrågor. Det handlar om att förbättra kommunikationerna till och från och om att skapa bättre förutsättningar för Bergslagen.
mot · GU02T426 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden av . E 20 spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse som förbindelselänk mellan och . För att främja ekonomisk tillväxt, minska regionala skillnader och främja utvecklingen på landsbygden behövs bra infrastruktur i hela landet. Bra kommunikationer och goda förutsättningar för företagen ökar möjligheterna för tillväxt och fler jobb. Därför måste E 20 ges en god och bred standard hela vägen. E 20 bör vara fyrfältsväg med 110 som hastighetsgräns hela sträckan mellan och . Stora delar av är bra och har fått en upprustning. Satsningar på utbyggnaden har redan startat. Det är viktigt att fortsätta på den inslagna vägen och kraftigt standardhöja hela E 20.
mot · GU02T427 · 2006-10-27 00:00:00 — Tjälsäkring av grusvägarna i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bärighets- och tjälsäkring av vägarna i . Vägarna i tillhör de mest tjälavstängda vägarna i landet. har procentuellt sett fler kilometer tjälskadade vägar än hela . har ett geografiskt läge som innebär att tjällossningsperioden under vissa år startar och pågår långt in . Andelen avstängda vägar uppgår ofta till av det allmänna vägnätet. Det skapar stora svårigheter för människor som bor på landsbygden. Det finmaskiga vägnätet har för låg bärighet. Pappers-, massa- och träindustrin drabbas hårt då råvaran inte kan transporteras ut till större väg, och till följd av det går stora ekonomiska värden till spillo . Skogsindustrierna tvingas i många fall importera virke från utlandet. Det var välkommet när förra mandatperioden anslog särskilda medel för bärighets- och tjälsäkring av vägarna. Dock tar inte samma särskilda hänsyn till behoven i som till behoven i skogslänen. Om hade bedömts likvärdigt med skogslänen, där även ingår, skulle anslagen till bärighets- och tjälsäkring till ha blivit större. Vi anser att detta är orimligt. och skogslänen måste bedömas likvärdiga eftersom behoven är desamma. Det finmaskiga vägnätet i bör uppnå samma standard som motsvarande vägnät i skogslänen. Fördelningen av medlen till bärighets- och tjälsäkring behöver därför ses över i detta avseende.
mot · GU02T429 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att genomföra en översyn av körkortsvalideringen. finns goda möjligheter för andra EU-medborgare, samt även medborgare från några övriga länder utanför EU, att relativt skyndsamt få sina körkort godkända i . Dock gäller inte detta och två länder som vi redan har ett nära och bra samarbete med, och där en stor del av de senaste årens invandring har sin bakgrund. För att underlätta integrationen av forna medborgare från och finns det skäl att överväga en förändrad körkortsvalidering givetvis med beaktande av de kvalitetskrav som kan och ska ställas vid validering av körkort från andra länder. Regeringen bör därför genomföra en översyn av gällande regler för körkortsvalidering.
mot · GU02T432 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inventering av förutsättningarna att försörja företag och industriområden med stickspår för järnväg. Det finns ett gemensamt intresse hos samhälle och näringsliv att öka möjligheterna för företagen att överföra godstransporter från väg till järnväg. När ett företag vill stärka sin miljöprofil kan en ökad andel gods på järnväg bidra till detta som belastningen på miljön minskar. Det finns därför all anledning att ta vara på det ökade intresset för järnvägstransporter genom att bygga ut antalet stickspår också till befintliga företag och industriområden. Ett intressant exempel på hur kommun och företag samverkat för att tågförsörja ett företag med omfattande transportbehov finns i , där byggt stickspår till i samband med pågående ombyggnader av . ligger i nära anslutning till järnvägsspåret. Stickspåret till företaget ingick inte i en övergripande plan för att tågförsörja området utan tillkom som ett resultat av en idé från ett lokalt tågåkeri och genomfördes genom ett positivt och nära samarbete mellan en engagerad kommun, företaget och . visade ett stort engagemang i projektet och bidrog med en betydande andel av finansieringen, där också EU-medel ingick. går en betydande andel av företagets produktion på järnväg. På samma sätt som kunnat bygga stickspår till finns det runtom i landet företag som ligger i nära anslutning till tågförbindelser och som med relativt enkla åtgärder skulle kunna få direkt anslutning till järnvägen. En förutsättning för detta är att överenskommelser kan träffas mellan företag, kommuner och och att planer för att tågförsörja företagen upprättas. Vi vill därför föreslå att regeringen ger i uppdrag att tillsammans med de kommuner som ligger i anslutning till lämpliga tågbanor inventera möjligheterna att försörja befintliga företag och industriområden med stickspår som möjliggör godstransport på tåg.
mot · GU02T433 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgiftssystemet i kollektivtrafiken. är en sammanhållen region med stark tillväxt. En tredjedel av befolkning bor här, ca 3 miljoner. Här finns 25 högskolor med ca 100000 helårsstudenter eller omkring en tredjedel av landets studenter. Det är en samarbetsregion som snabbt utvecklas mot en gemensam arbets- och bostadsmarknad. Här spelar infrastrukturen en stor, för att inte säga avgörande, roll för att utvecklingen i regionen ska bli gynnsam. Infrastruktur är inte bara själva byggandet av vägar, järnvägar och högskolor. Det är också den service som kollektivtrafiken kan erbjuda. Denna service fallerar emellertid . Ett stort antal människor arbetspendlar mellan och över olika län i regionen. Priset på resorna varierar enormt beroende på vilka färdmedel man måste använda och vilka länsgränser man tvingas passera. I gäller SJ:s priser till skillnad från i där regionens kommuner och landsting stödfinansierar verksamheten för att hålla priserna på rimliga nivåer. Därmed utvidgas den region inom vilken människor kan söka arbete utan att behöva flytta. Vi anser att avgiftssystemet i skulle kunna lösas på liknande sätt, men det finns inget sätt att legalt reglera detta och inget beslutsforum. Det behövs ett statligt initiativ för att finna en lösning för dessa frågor. Vi föreslår att regeringen tar initiativ till överläggningar med intressenterna i för att åstadkomma ett rättvisare avgiftssystem för pendlarna i .
mot · GU02T435 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av större slusskapacitet i . Sjötransporterna längs våra kuster har ökat och antalet container har tredubblats. Genom den i passerar cirka 2000 fartyg. Största möjliga längd är och maxbredden är . Under de senaste drygt 30 åren har godstrafiken på fördubblats och uppgår nu till drygt . Investeringar i farledsfördjupningar och hamnar i och medförde mer kostnadseffektiva och ökat antal sjötransporter. För att konkurrenskraften ska kunna behållas krävs större fartyg än då byggdes. Den utgör en flaskhals och begränsar efterfrågan på sjötransporter. Konsekvensen kan bli att sjötransporterna kommer att förlora i konkurrensförmåga, och kanske hota lokaliseringen av vissa industrier och därmed försämras tillväxten. har vissa medel anslagits för underhåll, men slusskapaciteten behöver en långsiktig lösning. En ny sluss med längden och bredden måste byggas för att motverka en negativ utveckling. Kommer inte ett beslut om utbyggnad snart finns risken att sjötrafiken på snabbt minskar som sjötrafiken i en global verklighet blir allt viktigare. har i en studie angett kostnaderna till 660 miljoner. Varefter åren går och inget långsiktigt görs uppgår reparationsbehov av befintliga slussportar till flera hundra miljoner. Flera beräkningar har gjorts av samhällsnyttan av en ny sluss. Samtliga studier visar på höga positiva värden. Det är angeläget att kan starta projektering av en ny sluss i , eftersom det tar från beslut innan en ny sluss är färdig att tas i bruk. En utbyggd sluss i har också stor betydelse för möjligheterna att vid behov sänka vattennivån i . Det är en fråga som hanteras av Klimat- och sårbarhetsutredningen som kommer att redovisa ett delbetänkande.
mot · GU02T436 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken. Järnvägstrafiken mellan och , via , , , , , , benämns Uven. Den fysiska trafiken utförs av SJ på uppdrag av , Mälab som har uppdraget att upphandla denna trafik. Finansieringen av Uventrafiken är i princip säkerställd genom att respektive trafikhuvudman och Rikstrafiken delar på det ekonomiska ansvaret för trafiken. Tyvärr har de ekonomiska ramarna gjort att en viss neddragning av trafiken varit nödvändig. är en funktionell region och beräkningar som gjorts pekar på att av landets tillväxt de kommande 1020 åren kommer att skapas i östra . I regionen finns ett stort antal högskolor, och Uven ger möjlighet för studenterna att ta sig till och från dessa och till andra universitet och högskolor i landet. Uven har stor betydelse i samverkan med och samt att man anknyter till Västra stambanan i för vidare färd mot västra . I ansluter Uventrafiken till . I har man anknytning till norrgående tåg. görs flertalet resor på sträckan (Uven) över en länsgräns. På många sträckor är resandeunderlaget svagt. Rikstrafiken har möjlighet att upphandla transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Rikstrafiken har låtit meddela att efter kommer inget nytt avtal att tecknas, och från detta datum kommer alltså finansiering från Rikstrafiken att upphöra. Enligt vår uppfattning uppfyller Uven i princip de kriterier som Rikstrafiken ställt upp, och beskedet från Rikstrafiken om upphörandet av finansieringen bekymrar oss. Detta påverkar i sin tur resandet negativt. Vi menar att det är av största vikt att ett långsiktigt hållbart avtal mellan regionen och Rikstrafiken kommer till stånd. Detta är till gagn för resande i regionen som stimulerar till kollektivt resande.
mot · GU02T438 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om StockholmArlandas utveckling. är norra största storstadsregion med ett upptagningsområde på mer än tre miljoner människor. möjligheter att utvecklas till mest dynamiska tillväxtregion är mycket stora. Avgörandet är hur vi tar till vara de möjligheter som finns. Det handlar om att genomföra ett antal framtidsinvesteringar. Det handlar också om att marknadsföra regionens fördelar runtom i världen och att ta till vara regionens stora attraktionskraft som turistmål och mötesplats. Länderna runt håller på att knytas allt tätare samman till en gemensam marknad. Målet måste vara att utveckla till ett ekonomiskt centrum i . Även städerna runt bör fortsätta att knytas ihop mer med varandra. Därför måste StockholmArlanda flygplats ges förutsättningar att stärkas ytterligare som internationellt nav vad gäller frakt- och persontransporter. är också ett stort centrum för kunskapsindustrin i form av universitet och högskolor. I regionen finns också en lång rad specialföretag som är världsledande inom sitt specifika område. Dessa institutioner och organisationer är starkt beroende av att det finns goda kommunikationer. De 175 destinationer som erbjuder ut till , och övriga världen är viktiga för att idéer, tankar och ekonomi ska växa. Trafikfrekvensen och möjligheten att fler destinationer trafikeras bör öka. När behov finns av en utbyggnad av med den projekterade fjärde banan måste detta genomföras för att befästa och utveckla tillväxtmöjligheter. En sådan utbyggnad möjliggör betydligt fler utrikes direktlinjer dels till EU:s besluts- och affärscentrum, dels till dit huvuddelen av SAS linjer trafikeras från . För att tillförsäkra SAS en fortsatt stark roll på StockholmArlanda är det nödvändigt att den svenska staten fortsätter att ta ansvar som ägare av bolaget. är en av regionens största arbetsplatser. Sammantaget jobbar 15000 människor på flygplatsområde. Det innebär en sysselsättningseffekt på ungefär 45000 för flygplatsen med alla kringliggande serviceföretag, som exempelvis taxinäringen och förskolor, som inte direkt anknyter till flygplatsen. För att klara de utsatta miljökraven, som ställs på , måste det finnas väldigt goda möjligheter att ta sig till och från flygplatsen med kollektiva färdmedel. Ytterligare spårbunden trafik till behövs för att ge fortsatt goda miljö- och logistikeffekter. Utvecklingen av marktransporterna är nödvändiga för att klara den ökande trafiken och miljökraven när flygverksamheten ökar. är en av de kollektivtrafiktätaste städerna i världen, vilket ger goda möjligheter att leverera det ökade antalet frakt- och persontransporter. Men också på- och avfarter till StockholmArlanda måste förbättras genom den s.k. Måbyavfarten. Vi menar att det krävs en målmedveten och långsiktig politik för att fortsätta utveckla till en av ledande flygplatser vad gäller tillväxt, sysselsättning och miljöföredöme.
mot · GU02T439 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggandet av . är nödvändig för att lösa de akuta problemen i pendeltågstrafiken. Trängseln på spåren är orsaken till de senaste årens kroniska förseningar, eftersom det vid störningar helt saknas marginaler. Brist på spårutrymme är också orsaken till att SL inte kan sätta in fler tågavgångar, trots att resenärerna i rusningstid står packade som sardiner. Bristen på spårkapacitet drabbar inte bara pendeltågsresenärerna. Nästan lika hårt drabbas de som pendlar in till från övriga . De borgerliga partiledarna har klargjort att detta viktigaste infrastrukturprojekt ska stoppas, trots att bygget pågår för fullt och kostat . Alliansen tycker att blir för dyr. I stället vill de borgerliga åter utreda den utdömda idén om att dra ett nytt tredje spår i ytläge förbi . Bygget av är den enda möjliga lösningen för att komma till rätta med trängseln och förseningarna i pendeltågstrafiken. Den är också en förutsättning för att och ska kunna växa och utvecklas. Byggs inte läggs en död hand över vår regions utveckling. Vilka kommer att vilja fortsätta pendla från och ifall förseningarna gör att redan långa restider närmast dubbleras? Vilken stockholmare kommer att vilja köpa en villa i eller ifall det inte finns några utsikter till att regionaltågstrafiken kan fortsätta byggas ut? För hela utveckling är det nödvändigt att fullfölja projektet !
mot · GU02T440 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av väg 51. Att ha goda kommunikationer som vidgar arbetsmarknaden för såväl människor som företag är avgörande för välfärden, för jobben och för en ökad tillväxt och utveckling i med omnejd. Det är därför allvarligt att den viktigaste vägförbindelsen mellan och /, väg 51, håller undermålig standard. Väg 51 har stor betydelse för interregionala och regionala transporter mellan och /Linköpingsområdet. Bland annat tjänstgör hamn som en viktig in- och utskeppningshamn för produkter till och från Bergslagen. Betydelsen av vägen ökar, inte minst mot bakgrund av ett allt starkare samarbete mellan de mellansvenska länen. pågår ett nära samarbete mellan i och i , liksom mellan olika statliga myndigheter och företag i och . Mycket talar för att stråket OsloNorrköping via och ökar i betydelse, inte minst mot bakgrund av ökade kontakter runt och ökad handel med bland annat de baltiska staterna. Trots den mycket låga standarden på attraherar denna två tredjedelar av trafiken mellan och . Den låga vägstandarden på har lett till att flera vägavsnitt, bland andra mellan och länsgränsen, är mycket olycksdrabbade. Väg 51 passerar genom fyra tätorter, , , och , där bebyggelse och direktutfarter från fastigheter förekommer. Vägbredden på stora delar av väg 51 varierar . Huvuddelen av stråket har en skyltad hastighet om . Där finns också flera avsnitt bland annat vid på en sträcka av en hel mil, där hastigheten på grund av den låga standarden är nedsatt . Vägsträckningen vid tillhör också de delar av väg 51 som kräver särskild uppmärksamhet. En bra och säker trafikförbindelse är nödvändig, inte minst på grund av den tunga trafik som passerar tätorten. Det finns också starka skäl till åtgärder för att underlätta trafikflödet på den högfrekventerade förbindelsen mellan och , där förbifarten genom Svärtinge utgör ett allvarligt problem. För att denna investering skall kunna optimeras krävs en helhetssyn på denna viktiga vägförbindelse mellan och /. En lösning ur ett helhetsperspektiv blir därför än mer angelägen. Vi finner det angeläget att regeringen prövar förutsättningarna att genom särskilda insatser möjliggöra en utbyggnad av väg 51 till angiven måttstandard på hela vägsträckan. Mot bakgrund av vägförbindelsens ökade betydelse för förbindelserna mellan och bör också förutsättningarna till en omgruppering av väg 51 prövas så att vägen kommer att utgöra en länk i ett övergripande europeiskt vägnät. En förlängning av från via väg 51 till skulle innebära en betydelsefull markering av ambition att öka förbindelserna till och möjligheterna till handel i .