mot · GU02Fi246 · 2006-10-30 00:00:00 — står inför flera stora utmaningar. Vi måste ta vårt ansvar för att avstyra hotet mot vårt gemensamma klimat. Vi måste se till att nya jobb kan skapas och att förutsättningarna för att nya företag kan växa fram är goda. Vi måste se till att förbättra levnadsvillkoren för de individer som har det sämst ställt. Tre utmaningar som menar är av största vikt och som vi därför kommer att prioritera högst . Vi menar att politikens roll är att skapa ramar och förutsättningar och att stimulera positiva utvecklingstendenser. Vi menar att en politik som bygger på ett långsiktigt ansvar för ekonomin, för människors livskvalitet och för miljön skapar dessa förutsättningar och ramar där individen själv kan utvecklas, växa och ta ansvar. , i budgetpropositionen , byggde budgetförslaget på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Därmed inleddes ett långt rödgrönt samarbete om den ekonomiska politiken och med tiden också ett flertal andra politikområden. Inom ramen för det rödgröna samarbetet kan registrera ett stort antal framgångar för en grön politik inom olika områden. När det rödgröna samarbetet inleddes saknades inte olyckskorpar. Många förutspådde att partierna inte skulle kunna hålla sams eller att samarbetet skulle resultera i en släpphänt ekonomisk politik, som skulle leda till underskott i de offentliga finanserna, högre räntor och inflation, ökad arbetslöshet och lägre ekonomisk tillväxt. Samtliga dessa spådomar har kommit på skam. Det rödgröna samarbetet har inneburit en period av nästan unik stabilitet i den svenska ekonomin som den gröna omställningen av samhället har börjat skjuta ordentlig fart. Trots framgångar för kan inte den rödgröna regeringssamverkan fortsätta val. gratulerar den borgerliga alliansen till valresultatet och kommer att övergå till en oppositionsroll i . Vi kommer från att föra en konstruktiv oppositionspolitik. Vi kommer både att föra fram våra egna förslag och kritiskt men konstruktivt granska regeringens förslag. Vi kommer att vara öppna för samverkan med såväl regeringen som våra tidigare samarbetspartner om en politik som gynnar en fortsatt grön omställning av , bidrar till ökad jämställdhet och minskade ekonomiska klyftor, fler jobb och företag samt ökad kvalitet, valfrihet och mångfald i de offentligt finansierade välfärdstjänsterna. I första budgetmotion prioriterar vi satsningar på en aktiv klimatpolitik som syftar till att klara klimatmålen, en politik för fler jobb och utveckling av nya företag och reformer som gynnar dem som har det sämst ställt. Grundläggande är en fortsatt ansvarsfull ekonomisk politik där utgiftstaken och saldomålet . av ekonomiska framsteg och stabilitet6 5.1Grön omställning skjuter fart8 5.4Ökade resurser till kommunerna och satsningar på skolan8 5.5Förbättrade villkor för företagen9 5.6Satsningar på kulturen och ökad livskvalitet9 6Utgångspunkter för den ekonomiska politiken9 6.1.1Besparingar på de mest utsatta och ofinansierade skattesänkningar10 6.1.2Missade klimat- och miljömål10 6.1.4Högre kostnader för företagen11 7.1Överskottet i de offentliga finanserna13 7.3Miljöpartiets förslag till utgiftsramar15 7.4Förslag på skatter och beräkningar av inkomster15 7.4.2Nej till orättvisa sänkningar av fastighetsskatten16 7.4.3Nej till skattereduktion för hushållsnära tjänster16 7.4.5Sänkt inkomstskatt för alla16 7.5Miljöpartiets förslag på skatter och beräkningar av inkomster17 8.3Sänkt moms för E8521 8.4Konvertering av fordon till etanol- eller gasdrift21 8.5Investeringar i järnvägstrafik och spårtrafik21 8.5.1Öka investeringarna i järnvägens kapacitet21 8.5.2Säkra underhållet på banorna22 8.5.4Spårvägar i större städer22 8.8Satsa på ett nationellt biogasprogram23 8.9Regional satsning för att minska oljeberoendet24 9.1.3Ökade satsningar på att starta eget26 9.2Satsa på de svagaste grupperna på arbetsmarknaden26 9.3Friår ger större rörlighet på arbetsmarknaden26 9.4.1Satsning på forskning och utveckling i små företag27 9.4.2Fortsatt satsning på regelförändringar för småföretag27 9.4.3Bättre möjligheter för krediter för småföretag28 9.4.4Bättre möjligheter till såddfinansiering28 9.4.5Satsning på kvinnors företagande28 9.4.9Bibehållen generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna29 9.5.1Ökade bidrag till Kvalificerad yrkesutbildning, vuxenutbildning och kompletterande utbildning29 9.5.2Praktik för studenter på högskolorna30 9.5.3Statligt stöd för utbildning av vuxna30 9.5.4Mer samverkan mellan arbetsliv och gymnasieskolan30 10Satsa på dem som har det sämst ställt31 10.1.2Förbättrade möjligheter till bostadsbidrag31 10.3.1Sänkt arbetstid för småbarnsföräldrar32 10.5.1Ingen människa är illegal34 10.5.3Ökad rättssäkerhet och rätt till sjukvård34 11.5Ett effektivare och mer rättssäkert rättssystem39 12Bilaga 1: Sammanfattning av förslag på respektive utgiftsområde40 beslutar att godkänna utgångspunkterna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 6 och 7). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet till 959miljarder kronor 2007, 994miljarder kronor 2008 och 1028miljarder kronor 2009 i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.2). fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till 1,av BNP 2007. godkänner beräkningen av statens inkomster för 20072009 i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.5). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.3 och 12). godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.9 och 12). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att satsa på klimatomställning (avsnitt 8). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om satsningar på nya jobb (avsnitt 9). av ekonomiska framsteg och stabilitet , i budgetpropositionen , byggde budgetförslaget på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Därmed inleddes ett långt rödgrönt samarbete om den ekonomiska politiken och med tiden också ett flertal andra politikområden. Detta var resultatet av att blev vågmästare i val, något som också upprepades . När det rödgröna samarbetet inleddes saknades inte olyckskorpar. Många förutspådde att partierna inte skulle kunna hålla sams eller att samarbetet skulle resultera i en släpphänt ekonomisk politik, som skulle leda till underskott i de offentliga finanserna, högre räntor och inflation, ökad arbetslöshet och lägre ekonomisk tillväxt. Ord som rödgrön röra användes av politiska motståndare. Samtliga dessa spådomar har kommit på skam. De tre partierna har kommit överens om 15 budgetpropositioner och en lång rad gemensamma förslag inom olika politikområden. , när gått, kan konstateras att ekonomi står bättre än på mycket länge och också framstår som mycket stark jämfört med de flesta andra länder. Det rödgröna samarbetet har inneburit en period av nästan unik stabilitet i den svenska ekonomin. En viktig bakgrund till stabiliteten är värnandet om statsfinanserna. Målet om två procents överskott i de offentliga finanserna har klarats (det år då målet infördes) till 2006. Utgiftstaket har hållits under samarbetet. Statsskulden har, som andel av BNP, nästan halverats, från 2006. Statsskuldsräntorna har minskat från 1998 till 48 miljarder . Det har frigjort ett stort utrymme för viktiga reformer i stället för improduktiva räntebetalningar. De stabila statsfinanserna har starkt bidragit till att inflation och räntor kunnat hållas låga. har lägre räntor än , medan vi i början av perioden låg flera procentenheter högre. Detta har gynnat såväl näringslivet som de svenska företagen. Den låga inflationen har lett till betydande reallöneökningar för löntagarna. Den ekonomiska stabiliteten har inte köpts till priset av stagnation i ekonomin. Tvärtom har den svenska BNP-tillväxten legat högre än genomsnittet för EU och . Det svenska näringslivet har utvecklats väl. Produktiviteten utvecklas starkt, . Satsningen på utbildning och forskning har lett till att svenskt näringsliv ligger i framkanten i den tekniska utvecklingen på många områden. Nyföretagandet ökar och var 2005 det högsta sedan det började mätas. World Economic Forum utnämnde till världens tredje mest konkurrenskraftiga ekonomi. har i internationell jämförelse en stor andel av befolkningen i sysselsättning. Bara ett par länder i har en mindre andel av befolkningen utanför arbetsmarknaden. Bredare arbetslöshetsmått definierat som befolkningen minus sysselsatta och heltidsstuderande, andel av befolkningen , Inom ramen för det rödgröna samarbetet kan registrera ett stort antal framgångar för en grön politik inom olika områden. 5.1Grön omställning skjuter fart Den gröna omställningen av samhället har börjat skjuta ordentlig fart. Det märks till exempel inom transportsektorn där olika stimulansåtgärder lett till att försäljningen av miljöbilar flerdubblats. En historiskt hög satsning på upprustning och nybyggnad av det svenska järnvägsnätet har inletts. Ett lyckat försök med trängselavgifter har genomförts i , vars invånare i en folkomröstning röstat för en fortsättning. Olja ersätts i allt större utsträckning som bränsle för uppvärmning med mer miljövänliga energislag. Vindkraften står inför en snabb utbyggnad. Den gröna omställningen skapar många nya företag och arbetstillfällen. Kraftigt ökade resurser har avsatts för att värna den biologiska mångfalden och för sanering av tidigare miljösynder. Satsningar sker på en utökad ekologisk odling och djurskyddet har förbättrats genom skärpta krav för bland annat pälsdjursuppfödning, djurtransporter och djurförsök. Solidariteten med utsatta människor i såväl som i andra länder har stärkts. Satsningar har skett på att bekämpa hemlösheten, på höjda lägstanivåer i försäkringssystemen och på stöd till utsatta barnfamiljer. Biståndet har höjts och uppgår från och av bruttonationalinkomsten. Asylsökande har fått en mer rättssäker prövning och många gömda flyktingar har fått stanna i som följd av en tillfällig asyllag. Kampen mot diskriminering har skärpts bland annat genom skärpt lagstiftning, utbyggnad av antidiskrimineringsbyråer och antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling. 5.4Ökade resurser till kommunerna och satsningar på skolan Den kommunala skatteutjämningen har förbättrats och kommunerna har fått kraftigt ökade resurser. Det har lett till att ekonomin nu är i god ordning i de flesta kommuner och att betydande satsningar på personalförstärkningar inom bland annat skola och förskola kunnat ske. Studiebidragen har höjts. I samarbete med Socialdemokraterna har ett bra regelverk för fristående skolor införts, som ytterligare utvecklats i samarbete med de borgerliga partierna. 5.5Förbättrade villkor för företagen Villkoren för småföretagen har förbättrats, bland annat genom en mer generös beskattning av fåmansbolag, regelförenkling och stöd till rådgivning och kreditgarantier. I samarbete med de borgerliga partierna har medgetts undantag för nyckelpersoner från lagen om anställningsskydd i små företag. Små företag har sänkta arbetsgivaravgifter och temporär hel befrielse medges för den först anställde i soloföretag. Den gröna omställningen har gett ökade affärsmöjligheter för småföretag. 5.6Satsningar på kulturen och ökad livskvalitet Viktiga satsningar har gjorts på kulturverksamhet, såsom museiverksamhet, dans och teater med bland annat förbättrade arbetsvillkor för kulturarbetarna. Sänkningen av bokmomsen till har lett till ökade bokinköp och läsande. Friåret har gett många människor möjlighet till en välkommen återhämtning från ett stressigt arbetsliv som långtidsarbetslösa och ungdomar fått in en fot på arbetsmarknaden. 6Utgångspunkter för den ekonomiska politiken Framgångarna består inte för evigt. De måste ständigt erövras på nytt och politiken utvecklas efter nya förutsättningar. Trots framgångar för kan inte den rödgröna regeringssamverkan fortsätta val. gratulerar den borgerliga alliansen till valresultatet och kommer att övergå till en oppositionsroll i . Det finns flera inslag i den nya regeringens politik som vi kan sympatisera med. Dit hör den uttalade viljan att satsa på fler jobb, förbättrade villkor för företagande, minskat utanförskap och inriktningen på ökad valfrihet och mångfald i utbudet av välfärdstjänster. Vi stöder också att arbetsmarknadspolitiken ses över för att skapa större frihet för individen och att fler aktörer släpps in som arrangörer av arbetsmarknadsåtgärder. är berett att samverka om och stödja en utveckling som leder i denna riktning. 6.1.1Besparingar på de mest utsatta och ofinansierade skattesänkningar känner vi en oro för många inslag i alliansens politik. De många löftena om sänkta skatter och utgiftssatsningar i kombination med oklara och försenade finansieringsförslag riskerar att leda till en alltför expansiv finanspolitik med ökade underskott i statsbudgeten och höjda räntor. Vi känner också en oro för och motsätter oss finansieringsförslag som går ut över de sämst ställda i samhället, till exempel försämringarna av ersättningsnivåerna i a-kassan. I ett läge där svensk ekonomi är stark väljer regeringen att göra omfattande besparingar på samhällets mest utsatta grupper. Trots att alla prognoser visar på goda förutsättningar för nya jobb prioriterar regeringen stora och omfattande neddragningar i socialförsäkringarna och arbetslöshetskassan. avvisar dessa förslag. Regeringens besparingar på dem som har det sämst Förändrad beräkning av SIG på sjukpenningen Sänkt sjukpenning för arbetslösa Sänkt dagpenning i föräldraförsäkringen Minskad nivå i a-kassan (dagpenning) Ändrade regler (arbetsvillkor, studerandevillkor, ändrat beräkningssätt, lägre ersättningsnivå Sämre möjligheter till jobb Höjda egenavgifter i a-kassan 6.1.2Missade klimat- och miljömål Vi känner också stark oro för den nya regeringens obefintliga ambitioner på miljöområdet. Det har kommit allt starkare bevis för allvaret i kommande klimatförändringar. välkomnar regeringens inriktning på att miljö- och energibeskattningen ska utformas så att det lönar sig att ta miljöansvar. Men när det kommer till konkreta åtgärder lyser förslag med sin frånvaro i budgetpropositionen. Miljö- och klimatpolitiken är helt frånvarande i regeringens politik och man har mycket kvar att bevisa. En enda konkret klimatreform utlovades i valrörelsen en miljöbilsbonus. Inte ens detta enda förslag klarar regeringen att leverera. Med regeringens ickepolitik kommer vi att missa klimatmålen och vårt ansvar för kommande generationer kommer att försummas. Detta kommer också att på medföra ökade kostnader för samhället. Nyckeln till att den ekonomiska utvecklingen ska bli så god som den presenteras i budgetpropositionen är att antalet sysselsatta verkligen ökar i den utsträckning regeringen hoppas på. uppgår den öppna arbetslösheten till , och ytterligare av arbetskraften återfinns i åtgärder. Regeringen hoppas att den totala arbetslösheten, inklusive åtgärderna, ska vara nere i vid slutet av mandatperioden. Om konjunkturen är regeringen behjälplig kan sysselsättningen mycket väl öka och arbetslösheten därigenom minska. Regeringen räknar med att hushållens ökade konsumtion snarare än företagsvänliga reformer ska skapa nya jobb. Regeringen räknar med att hushållens sparande minskar och importen håller sig till samma ökningstakt som förut som hushållens inkomster ökar kraftigt. ställer sig frågande till det stora fokuset på konsumtionsökning snarare än företagsamhet som drivkraften till nya jobb. 6.1.4Högre kostnader för företagen Vi känner också en oro för vissa inslag i regeringens företagssatsning. Hit hör förslaget att ersätta dagens nedsatta arbetsgivaravgifter, som framför allt gynnar alla småföretag, varav en stor del är internationellt konkurrensutsatta, med ett fullständigt borttagande av avgifterna för ett mindre antal ej konkurrensutsatta och till viss del godtyckligt utvalda branscher. Vi tror inte att detta är en bra politik. En mer småföretagarvänlig politik skulle behövas. Små tjänsteföretag med lågt kunskaps- och teknikinnehåll, exempelvis hushållsnära tjänster, kommer aldrig att kunna bli nästa generations exportföretag. För att nästa generations företag ska komma fram behövs i stället långsiktiga signaler om att det framöver ska löna sig både företags- och privatekonomiskt att producera och köpa energisnåla, rena, miljöbra varor och tjänster. varnar för överhettning när skatter sänks delvis ofinansierat mitt i en högkonjunktur. aviserar kommande räntehöjningar, speciellt om tillgångspriser ökar och lönerörelsen driver upp inflationen. Det finns således många hot mot att ekonomin ska kunna hålla i gång på den goda jobbskapande utvecklingsbana som regeringen hoppas. Det allra största hotet är dock bostadsmarknaden, som tillsammans med den högre förväntade räntan, kan tvinga hushållen att prioritera om i sina utgifter. Om priserna på hus rasar, så lånen är högre än marknadsvärdet, måste folk börja amortera mera. En högre ränta har den direkta effekten att låneräntor tar en större del av hushållsbudgeten och konsumtionen minskar. Den indirekta ränteeffekten kan bli att huspriserna går ned, och att folk ser om sin lånesituation och sin hushållsekonomi i det ljuset, vilket kan påverka deras konsumtion än kraftigare. Sammantaget ser stora risker i regeringens förda politik. Ett mycket gott ekonomiskt utgångsläge riskerar att slås sönder genom en ogenomtänkt politik som skapar större klyftor i samhället, ökar risken för överhettning i ekonomin och stoppar upp takten i omställningen mot hållbar utveckling, vilket i sin tur skapar sämre förutsättningar för att klara den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Vi står i inför flera stora utmaningar. Vi måste ta vårt ansvar för att avstyra hotet mot vårt gemensamma klimat. Vi måste se till att nya jobb kan skapas och att förutsättningar för att nya företag kan växa fram är goda. Vi måste se till att förbättra levnadsvillkoren för de individer som har det sämst ställt. Tre utmaningar som menar är av största vikt och som vi därför prioriterar högst i den ekonomiska politiken. Klimatfrågan ställer stora krav på en långsiktig omställning av vårt samhälle. Förutsättningarna för denna omställning är emellertid goda. har en stark och dynamisk ekonomi, livskraftiga företag, god utbildning och omfattande forskning, vilket är grundläggande för att klara den modernisering som vi står inför. Vi måste avveckla vårt oljeberoende och utveckla hållbara moderna lösningar för uppvärmning, transporter och drivmedel. En långsiktigt hållbar klimatpolitik skapar förutsättningar för ny teknik, nya jobb, effektiviseringar och en positiv strukturomvandling. Den omställning som vi står inför kommer att vara omvälvande men vår övertygelse är att om vi tar vara på de möjligheter som den skapar kommer hela samhället att kunna vinna på förändringen. Vi menar att individens kreativitet och kraft måste frigöras. Då skapas möjligheter för entreprenörer som kan skapa nya företag och nya jobb. små och medelstora företag har goda förutsättningar att växa och utvecklas. Inte minst företag som producerar och tillhandahåller lösningar som leder till långsiktiga förbättringar på klimat-, miljö- och energiområdet växer så att det knakar. Denna positiva kraft måste bejakas och vi måste se att dessa företag är de som skapar förutsättningar för en ansvarsfull och långsiktigt hållbar utveckling. Då klarar vi också ekonomin och skapar långsiktiga förutsättningar för ekonomisk utveckling. Förändring skapar ofta spänningar. I ett modernt samhälle där det sker snabba förändringar av ekonomin riskerar människor att komma i kläm. Människor som känner sig trängda och hotade och inte känner tillit till samhället riskerar att skapa påfrestningar som slår hårt mot vår förmåga att skapa långsiktig förändring. menar därför att det är viktigt att värna lika rättigheter för alla människor och ge människor den hjälp och det stöd som de behöver för att kunna komma vidare i livet. Vi måste också tillåta oss att ta ett steg tillbaka och reflektera. menar att livskvalitet är en grundläggande förutsättning för alla välmående samhällen. Livskvalitet handlar om tid, om utrymme att själv få välja och göra egna prioriteringar. Livskvalitet innebär att uppmärksamma värden som inte lätt låter sig mätas i kronor och ören. Vårt samhälle måste bli bättre på att prioritera livskvalitet och hitta vägar att ta ut de stora vinster som skapas genom en allt effektivare ekonomi snarare än i ökad materiell konsumtion. Genom en modern politik där vi tar ett långsiktigt ansvar för ekonomin, för individen och för miljön kan de utmaningar vi står inför bemästras och vändas till något positivt. ambition är att fortsätta att driva en politik som kan skapa förutsättningar. Vi är öppna för samarbete med de krafter i samhället som delar vår vision och vår syn och är bereda att handla för att lösa de utmaningar vi står inför. stöder de av uppsatta budgetpolitiska målen. Överskottet i den offentliga sektorns finanser ska uppgå till i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel. Utgiftstaken ska hållas. Detta är viktigt för att garantera en långsiktigt hållbar offentlig ekonomi inför de påfrestningar som förväntas , bland annat till följd av den demografiska utvecklingen och hoten mot miljö och klimat. 7.1Överskottet i de offentliga finanserna Under de år överskottsmålet funnits och haft delansvar för den ekonomiska politiken i det rödgröna samarbetet, det vill säga åren 20002006 beräknas överskottet i de offentliga finanserna i genomsnitt uppgå till av BNP. Målet har alltså hållits. De åtgärder som föreslås i regeringens budgetförslag beräknas sammanlagt innebära en försvagning av de offentliga finanserna med 2007 och 2008. Regeringens förslag, främst de stora skattesänkningarna, är alltså inte fullt ut finansierade, vilket är anmärkningsvärt då alliansen lovade i valrörelsen att så skulle bli fallet. Genom den ökade sysselsättningen och beräknad skatteintäktsökning som skett 2006 prognostiseras trots det ett överskott i de offentliga finanserna 2007 på av BNP, vilket är mer än i vårbudgeten. prognostiseras ett överskott på av BNP, vilket är sämre än i vårbudgeten. anser det viktigt att budgeten inte är alltför expansiv i rådande högkonjunktur. Vårt budgetförslag innebär därför ett bättre saldo än regeringens med 2007, 2008 och 2009. Det offentliga saldot uppgår till av BNP 2007, 2,9procent 2009. Under de år haft delansvar för den ekonomiska politiken i det rödgröna samarbetet har utgiftstaket hållits . I den sista budget för vilken var medansvarig, vårbudgeten 2006, var utgiftstaket för . var regeringens bedömning ett utgiftstak på . står fast vid dessa utgiftstak. Detta betyder att avvisar regeringens förslag att sänka utgiftstaken med vardera åren. Dessa förslag till sänkningar är en konsekvens av den nya regeringens politik att genomföra stora skattesänkningar som finansieras genom bland annat stora besparingar i ersättningarna till arbetslösa, sjuka och förtidspensionärer. Det är en politik som avvisar. Denna politik påverkar även regeringens förslag till utgiftstak . Även detta år ligger därför förslag till utgiftstak högre än regeringens förslag. De flesta år brukar också vissa tekniska justeringar av utgiftstaket bli aktuella. Tekniska justeringar av utgiftstaket kan bland annat motiveras av förändringar som inte har någon effekt på de konsoliderade utgifterna för den offentliga sektorn, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. förslag om en sänkt inkomstskatt genom en förhöjning av grundavdraget föranleder en sådan teknisk justering av vårt utgiftstak. Förslaget innebär att de minskade kommunalskatteinkomsterna för kommunerna kompenseras av ett höjt generellt statsbidrag.