ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So455 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lex . är en bestämmelse som innebär att personalen inom sjukvården i både landsting och kommuner är skyldiga enligt lag att anmäla till när någon har drabbats av en allvarlig sjukdom eller skada på grund av vård eller behandling. Då ska man även som patient få information om att anmälan har gjorts och dessutom få möjlighet att beskriva vad som inträffat. Anledningen till bestämmelserna om lex är framför allt att sjukvården ska lära av de misstag som sker så att inte andra ska råka illa ut. Genom att analysera rapporter om fel och brister från sjukvården i hela kan skicka ut rekommendationer till sjukhus och vårdcentraler för att förebygga skador. ska alltså snarare ses som ett internt rapporteringssystem inom sjukvården som syftar till att man ska lära av misstagen än ett repressivt system som syftar till att straffa den enskilde vårdpersonalen. Det har emellertid skett att ett lex Maria-ärende blivit föremål för åklagare och lagts fram i rätten. Detta leder i förlängningen till att personal avskräcks från att anmäla misstag i vården, varpå viktig lärdom går förlorad. är lex Maria-ärendena offentligt material och är enkelt för vem som helst att tillgå. Åklagare har tillgång till de interna rapporteringssystem som lex utgör, och på så vis inhämtat material som grund för åtal. borde ändras så att inte enskilda anställda blir föremål för åtal, t.ex. genom sekretess. Det är händelserna som sådana som anmäls inom detta interna system inte person. syftar till att lyfta upp fall för att genom att analysera dessa kunna förbättra vården. syftar inte till att hitta syndabockar bland vårdpersonalen. Givetvis ska inte vårdpersonal ges immunitet bara för att ett lex Maria-ärende pågår, men vårdpersonal ska inte riskera åtal genom att anmäla händelsen genom lex . Den gängse gången för polisanmälan, åtal och rättegång påverkas inte av att lex Maria-processen blir sekretessbelagd. Vem som helst kan lämna in en polisanmälan oavsett om denna är föremål för en lex Maria-process.
mot · GU02So456 · 2006-10-24 00:00:00 — Samverkan mellan landsting och kommun tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan landsting och kommun. Hos en del av de färdigbehandlade patienter som skriver ut kvarstår ett vårdbehov. Det är patientens hemkommun som är ansvarig vårdgivare och har att tillgodose patientens vårdbehov efter det att denne lämnat sjukhuset. De kommunala enheterna som ansvarar för patientens eftervård har att upprätta individuella vårdplaner för varje sådan patient. Emellertid har fall uppmärksammats då kommuner brustit i eftervård av patienter. Detta är framför allt ett problem då patienter med behov av omfattande hälso- och sjukvårdsinsatser skrivs ut. Det är viktigt att tydliggöra ansvarsfördelning mellan de behandlande respektive vårdgivande enheterna, vilka i de flesta fall utgörs av landsting respektive kommun. Ingen patient i behov av eftervård ska glömmas bort. Rutiner måste utarbetas och säkerställas, och en tydlig ansvarsfördelning måste utarbetas.
mot · GU02So457 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd av barn. har ansvar för att barn och ungdomar som befinner sig i en svår situation får det stöd och skydd som de behöver. kan bistå familjer som själva ansökt om biståndsinsatser, eller om det kommit till kännedom från annat håll (en anmälan) att barn inte får sina behov tillgodosedda i hemmet. I bägge fallen påbörjas en utredning om barnets behov. När utredningen genomförts kan familjen erbjudas olika former av stödinsatser. Om föräldern motsätter sig en placering som bedömer vara nödvändig för att tillgodose barnets behov, kan göra en ansökan hos länsrätten om vård utanför det egna hemmet med stöd av lagen om vård av unga (LVU). Om familjen flyttar från kommunen under en pågående utredning får utredningen inte läggas ned eller avstanna. är skyldig att slutföra utredningen och även fatta beslut om insatser om det har bedömts nödvändigt för barnet. Undantag från denna regel gäller om den kommun dit familjen flyttar går med på att ta över ansvaret för att fullfölja utredningen. Om familjen flyttar från kommunen under en pågående insats (rådgivning, kontaktfamilj, etc.) avbryts följaktligen insatsen. Utifrån barnets perspektiv är det mycket viktigt att stöd och skydd fortgår fastän familjen bytt hemort. inom den kommun dit familjen flyttar har inte per automatik kännedom om barnets pågående stöd och skydd från . Om vårdnadshavaren inte själv ansöker om bistånd finns ingen möjlighet för den mottagande kommunens socialtjänst att få information om barnets behov, annat än vid anmälan. Det är därför viktigt att inom den kommun barnet flyttar till får information och kunskap om familjens behov. Det borde åligga i den kommun barnet flyttar från att informera mottagande kommun.
mot · GU02So458 · 2006-10-31 00:00:00 — Kvinnor som norm för medicindosering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medicinsk forskning bör initieras för att ta fram doseringsnormer för medicin till kvinnor baserade på den kvinnliga kroppen. Ändrad syn på medicin för kvinnor I vårt förändrade samhälle intar kvinnorna allt högre och fler tjänster på arbetsmarknaden. Kvinnor konkurrerar med männen på männens villkor. För att klara detta måste i allmänhet kvinnor arbeta hårdare, och de ställer ofta högre krav på sig än männen i samma ställning. Trots att kvinnor blir alltmer jämställda ligger ansvaret för hem och barn fortfarande i huvudsak på kvinnan. Detta dubbla ansvar innebär att kvinnor blir mer utsatta för stress med flera stressfaktorer, vilket medför ökande mängd stressjukdomar. Medvetenheten har dock ökat att kvinnorna måste vara normgivande för de medicindoser som skrivs ut för dem. Hjärtinfarkter hos kvinnor ökar, men det har visat sig att kvinnor har svårare att klara en infarkt än män. Mycket beror på att kvinnor uppvisar annorlunda symtom än vad männen gör, men en orsak är troligen att det är svårt att få rätt medicindosering för kvinnor för bl.a. hjärtbesvär. Normer för medicindosering baserade på kvinnokroppen finns ännu inte. Doseringen av medicin vid olika sjukdomstillstånd utgår från den manliga kroppen, och undersökningar har gjorts på hur väl en man tål olika mediciner och doseringsmängden medan motsvarande för kvinnor saknas. Trots att vi nu befinner oss i ett nytt millennium har ingen förändring skett. Ända har ohälsotalet för kvinnor ökat medan det har minskat för män. Arbetet med kvinnors hälsa och en helhetssyn på kvinnors situation är nödvändig. Kvinnor har tillskansat sig ett stort ansvar för arbete och har även fortfarande huvudansvaret för hem och familj, men detta till trots har kvinnor för lite makt över sina liv. Forskning inriktad på män Den vetenskapliga forskningen, speciellt då den medicinska, är i princip helt inriktad på män. Det är unga män som är norm för alla standardvärden. I många fall är det unga män som gör sin värnplikt, som ingår i undersökningar och utgör underlaget för forskningen. Förklaringen ligger i att forskare har tyckt att kvinnor är svårare att pröva och ojämna i sina livscykler och att hormoncyklerna innebär ett hinder vid fastställande av medicindoseringsnormer. Eftersom kvinnor kan få barn är detta också en orsak till att det är lättare att fastställa medicinska värden efter manskroppen. Forskningen drivs av män, för män och på män. När det gäller försök med möss och råttor används t.o.m. också här handjur av samma orsaker. Det är viktigt att både kvinnor och män utgör grunden för normering inom främst den medicinska forskningen. Detta kommer att bidra till att minska ohälsotalet och medverka till en bättre helhetsbild av kvinnan samt uppmärksamma skillnader mellan män och kvinnor av betydelse för både arbete och fritid.
mot · GU02So465 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ensamstående, såväl hetero- som homosexuella, kvinnor bör få tillgång till assisterad befruktning på samma sätt som homo- eller heterosexuella kvinnor sammanboende i par. Begreppet familj har vidgats från att enkom först ha inkluderat den traditionella kärnfamiljen med mamma, pappa och barn till att numera i västerlandet också inkludera homosexuella relationer och allt större samhällelig acceptans för ensamstående hushåll. Denna utveckling är viktig, välkomnad och kort sagt en prägel av det moderna samhälle vi lever i. Ett lagförslag kom där öppnade för lesbiska par att få tillgång till donatorsinsemination. bör även ensamstående kvinnor inkluderas i denna lagstiftning. Förmågan att ge ett barn kärlek, trygghet, omsorg och respekt sitter inte i en persons sexuella läggning, kön eller partnerrelation utan i individens individuella förmåga att vara en bra förälder. finns många barn till ensamstående kvinnor, och det är en växande grupp individer som väljer att skaffa barn utan partner. tillåts ensamstående att adoptera barn, men får inte tillgång till assisterad befruktning. Detta bör ändras: Ingen ska bli diskriminerad utifrån sin relationsstatus på detta fält. De allra flesta ensamstående kvinnor som väljer att skaffa barn på egen hand har tänkt igenom frågan mycket noggrant. Barnen blir därför vanligen extra planerade och efterlängtade. Ensamstående kvinnor har dessutom redan skaffat sig barn. Att få barn genom donatorsinsemination är ett säkrare alternativ för ensamstående kvinnor. I flera länder, såsom , och , tillåter man dessutom redan detta. röstade även i för att tillåta konstgjord befruktning för såväl ensamstående hetero- som homosexuella kvinnor.
mot · GU02So466 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skillnaderna i bidragssystemen för glasögon till barn och ungdom. Det är stor skillnad mellan landstingens bidrag till barnens glasögon. De flesta landsting ger bidrag till barnfamiljernas glasögoninköp, men det är stor skillnad på hur stort bidraget är och även andra villkor skiljer, såsom ålder och frekvens. En sammanställning visar att endast två landsting ger något stöd ålder. Variationen är stor. Något landsting är generöst som ett par landsting inte ger något stöd över huvud taget. Barn med synfel behöver ofta byta styrka på glasen, och i barnfamiljerna kan kostnaden bli mycket kännbar för ekonomin. Synutvecklingen pågår under alla uppväxtåren, och bra glasögon utgör barnens medicinska behandling. Den ojämlikhet som finns då det gäller glasögonbidrag till barn och ungdom är mycket olycklig. Barn bör ges samma möjligheter till en god synutveckling och behandlas lika, oavsett var man råkar vara bosatt i landet. Enligt vår mening bör staten som är anslagsgivare till landstingen initiera en överläggning för att rätta till brister och ojämlikheter i bidragsskillnaderna till barnglasögon.
mot · GU02So467 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Allmänna arvsfondens bidragsgivning även ska kunna omfatta projekt som bedrivs av organisationer som arbetar med att stärka och förbättra livssituationen för utsatta människor. I Allmänna arvsfondens bidragsgivning är följande två målgrupper prioriterade, dels verksamhet till stöd för funktionshindrade (handikapporganisationerna), dels verksamhet för barn och ungdomar. Därutöver kan regeringen besluta om riktade bidrag till verksamhet inom samhällsområden som regeringen anser särskilt angelägna. I och med begränsningen att medlen endast får användas för projekt för dessa målgrupper utestängs andra organisationer som bedriver för samhället angelägen verksamhet från möjligheterna att få stöd ur arvsfondens medel. Det kan vara organisationer som arbetar med åldersblandad verksamhet som når grupper inom område, där många av deltagarna har sociala funktionshinder. De ekonomiska och sociala skillnaderna som vuxit fram har skapat en grupp människor som tvingas leva under ekonomiskt svåra förhållanden. De är ofta beroende av både ekonomiskt och annat stöd från kommunernas socialtjänst. har tidigare beslutat att ha som mål att halvera antalet hushåll som är beroende av försörjningsstöd. Ett stöd till verksamhet som bedrivs av organisationer och folkrörelser på det sociala området skulle kunna bidra till att människor stärks och bättre kan ta till vara sina sociala rättigheter och därmed minska beroendet av ekonomiskt bistånd och annat stöd genom .
mot · GU02So468 · 2006-10-24 00:00:00 — Åtgärder mot våld i hemmen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot våld mot kvinnor och barn. har misshandel av kvinnor och barn alltmer uppmärksammats och blivit taget på allvar. I en rapport till Brå konstateras är att en mycket stor del av männen som misshandlar är psykiskt störda eller lider av en personlighetsstörning. Även alkohol och droger spelar en viss roll. En del av det dödliga våldet begås av egna vuxna barn. En del av de män som misshandlar kvinnor kan komma att döda kvinnan . Barnen drabbas känslomässigt hårt av att bevittna våldet i hemmet eller själva bli misshandlade. Mäns våld mot kvinnor utgör ett omfattande men försummat folkhälsoproblem. Det konstaterar i sin senaste rapport. Där föreslås att de nuvarande elva delmålen i den nationella folkhälsopolitiken utökas med ett nytt målområde som handlar om frihet från könsrelaterat våld. Detta är positivt och ett steg i rätt riktning. Förebyggande arbete och insatser är dock ovanliga. Exempel på insatser som behövs är behandling av män som utsätter kvinnor för våld, utbildning av personal, informationsprogram och skolprogram. Opinionsbildning och tydliga signaler från beslutsfattare har också en god effekt avseende att påverka attityder. När våldet väl varit ett faktum gäller det att samhället är tydligt med att det är förövaren (oftast en man) som ska få inskränkningar i sin rörelsefrihet, inte kvinnan. Kriminalvården måste bli bättre på att vårda de dömda männen. Dessa män kommer förr eller senare ut i samhället igen och ska då ha fått en möjlighet till rehabilitering under fängelsevistelsen. Att vara barn och bevittna när en förälder slår den andra föräldern sätter sina spår. Tilliten till vuxenvärlden och tilltron till omvärlden får sig svåra törnar. Det är i familjen som barn ska känna trygghet och kärlek, inte oro och våld. Därför bör barn som bevittnat våld få psykologisk hjälp.
mot · GU02So469 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer samverkan inom barn- och ungdomspsykiatrin. gav den socialdemokratiska regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska ohälsan. De flesta barn och unga mår bra, men de som mår dåligt mår allt sämre. Detta är en oroande utveckling, som måste mötas med större satsningar på bl.a. elevhälsan och skolhälsovården. Föräldrastödet under barnets hela uppväxttid är ytterligare en viktig prioritering. Dagens långa väntetider inom barn- och ungdomspsykiatrin är inte godtagbart, och det är därför av största vikt att öka samverkan mellan kommuner och landsting för att nå tidiga och goda resultat. Inte minst visades detta i en enkätundersökning som genomfördes /05 bland samtliga barn- och ungdomspsykiatrienheter (BUP) i landet. Mer än hälften av BUP-enheterna uppger att de kan styra över sina satsningar, och uppger att de satsat på att minska köerna. Det är mycket positivt. Men det är alltför många som redovisar att de ej kan påverka resurstilldelningen. Vidare uppgav nästan hälften av de tillfrågade enheterna att de inte har fått del av de resurser som tillkom i samband med den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdens utveckling. Alla BUP-enheter samverkar med ett flertal aktörer, vilket är en förutsättning för att komma till rätta med den psykiska ohälsan bland barn och unga. Många belyser emellertid att de ibland upplever svårigheter med detta viktiga gränsöverskridande arbete, vilket talar för att en översyn bör ske som möjliggör ett mer effektivt samarbete för barns och ungdomars bästa.
mot · GU02So470 · 2006-10-27 00:00:00 — Uppvärderande av service- och signalhundar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställa service- och signalhundar med ledarhundar och ge dem samma finansiella status och ekonomiska bidrag. används hundar på ett förtjänstfullt sätt för att underlätta tillvaron för många människor. , polis, ålderdomshem och försvar nyttjar hundar för olika ändamål. Individer med olika psykiska och fysiska funktionshinder tar hjälp av specialutbildade hundar. Det finns exempelvis ledarhundar som stöttar blinda. Dessa utbildas centralt och bekostas med statliga medel. Men villkoren är helt annorlunda för andra typer av assistanshundar som service- och signalhundar. För dessa ges inga statliga bidrag, utan den funktionshindrade personen får själv påkosta den dyra utbildningen. En service- och signalhund kostar . Utöver detta kostar den årslånga utbildningen . Samhället skulle dock kunna spara pengar i form av färre assistenter och sjukdagar om ledarhundar och service- och signalhundar likställdes. Servicehunden underlättar för den funktionshindrade i form av vardagssysslor som att öppna dörrar, tända lampor, plocka upp, larma, varna när någon skadas eller ramlat ur rullstolen. Den markerar olika ljud och är ett oumbärligt stöd för många funktionshindrade personer.
mot · GU02So471 · 2006-10-27 00:00:00 — Utländska kvinnors rätt till fri abort i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör tillåta utländska kvinnor att lagligt genomgå säkra aborter på svenska sjukhus. dör flera hundra kvinnor i världen på grund av illegala aborter. Varje minut blir 380 kvinnor gravida, varav 190 av dessa är oönskade graviditeter. Varje minut utförs 40 osäkra aborter ofta slutar de med döden. Kampen för kvinnors självklara rätt till fri abort är inte på långa vägar avslutad. Kvinnorörelsen världen över har kämpat intensivt för kvinnors rätt till sin kropp, till sin sexualitet och till fri abort det som brukar beskrivas som sexuell och reproduktiv hälsa. har med sin mångåriga kamp för jämställdhet mellan könen ett extra ansvar att i varje internationell kontakt arbeta för kvinnors rätt till sin egen kropp, sexualitet och reproduktiva hälsa. Många länder i har fortfarande oerhört konservativa lagar. diskriminerar abortsökande kvinnor. Den svenska abortlagen (1974:595) 5§ stadgar att en kvinna inte får göra abort i såvida hon inte är svensk medborgare eller har blivit gravid i , dvs. varit i landet mer än . En utländsk kvinna som söker abort i beviljas inte det på samma grunder som när hon söker annan vård. Det som avgör om kvinnan ska få en abort beviljad är hennes anknytning till , vilken bedöms av rättsliga råd. I praktiken kan all annan vård köpas av utlänningar som kommer till , men inte ett så enkelt ingrepp som en abort. Att just abort ska utgöra ett undantag är obegripligt. I många andra europeiska länder kan en utländsk kvinna få abort på samma villkor som annan vård. Abortlagen bör därför ändras så att patienten har den fulla beslutsrätten, oavsett geografisk hemvist, att få en säker abort utförd på ett svenskt sjukhus. Jag menar att abortlagstiftning strider mot om fri rörlighet. beslöt regeringen att tillsätta en utredning om utländska kvinnors rätt till abort i . Landshövding blev särskild utredare. Utredningen överlämnade sitt förslag om lagförändring till regeringen . Regeringen bör skyndsamt lägga fram en proposition om detta.
mot · GU02So472 · 2006-10-27 00:00:00 — Rätt att välja medicinsk abort tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors rätt att fritt kunna välja medicinsk abort genom att barnmorskor tillåts att utföra dessa aborter. Rätten för kvinnor att kunna välja när, var och hur de vill sköta sin fertilitet och sexuella samt reproduktiva hälsa är grundläggande för kvinnors rättigheter. Denna rätt innefattar också att kunna genomföra sin abort och få det såväl medicinska som psykiska stöd hon själv upplever att hon behöver. Enligt svensk lag har abortsökande kvinnor rätt att välja mellan kirurgisk och medicinsk abort fram till den nionde graviditetsveckan. Detta är gränsen för när man kan göra en medicinsk abort. I föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFF 2004:4) står att när kvinnan har bestämt sig för abort bör den utföras möjligt. växer abortköerna på sina håll i . Även när en kvinna väl tagit beslutet att genomföra en abort kan hon få vänta åtskilliga veckor, vilket gör att en medicinsk abort omöjliggörs på grund av att hon passerat den utsatta tiden. Detta är inte acceptabelt. Kvinnor måste garanteras tillgång till medicinsk abort. Barnmorskor bör därför ges möjlighet att sköta dessa medicinska aborter.
mot · GU02So473 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga inrättande av en patientombudsman. Tyvärr drabbas en del sjuka människor av läkemedelsskador. Inte sällan är det svårt sjuka människor som råkar illa ut. Det kan i många fall vara svårt för drabbade att hävda sin rätt bl.a. på grund av skälighetsbedömningen i läkemedelsförsäkringen och svårighet att erhålla rättshjälp. Dessa människor behöver samhällets stöd, och det finns mot denna bakgrund anledning överväga inrättande av en patientombudsman.
mot · GU02So475 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska klyftorna bland barn. Klyftorna har ökat mellan barn i , mellan rikare och fattigare barnhushåll, mellan barn med sammanboende och barn med ensamstående föräldrar, mellan kommuner samt mellan storstädernas kommundelar. Även de relativa skillnaderna mellan barn med svensk respektive utländsk bakgrund har ökat. Barnfattigdomen har debatterats i kommuner och i . I samband med att regeringens utredning Ekonomiskt utsatta barn (Ds 2004:41) lades fram presenterade dåvarande barn- och familjeministern förslag till åtgärder på nationell nivå. statsbudget innehöll också förbättringar av barnbidrag, bostadsbidrag, underhållsstöd och studiestöd till föräldrar, vilket är mycket glädjande. Men det behövs ett fortsatt medvetet arbete med att utjämna klyftorna i samhället. Klyftor leder till sociala skillnader och kan leda till oroligheter och ökad brottslighet. Alla barn har rätt att växa upp i trygghet, såväl ekonomisk som emotionell. Alla borde få möjlighet till en bra sommar med aktiviteter och möjlighet att resa bort. Den möjligheten har inte alla . Samhället måste därför kompensera de barn vars familjer, av ekonomiska eller andra skäl, inte räcker till. delar in barnfattigdomen i fem dimensioner. Den kan vara ekonomisk, social, demokratisk, hälso- eller kunskapsrelaterad. Ekonomisk fattigdom, brist på pengar, är alltså bara en av fattigdomens dimensioner. Men barns bristande ekonomi hänger ofta samman med ofärd inom en rad andra områden, t.ex. hälsa, sociala relationer, boende, skola, säkerhet och trygghet. Barn i ekonomiskt utsatta familjer lever i ett utanförskap. De har inte råd att vara med i föreningar. De har inte cyklar och skridskor eller annan fritidsutrusning. De kan inte dela upplevelser med andra barn som t.ex. har råd att gå på bio eller att köpa ungdomstidningar och cd-skivor. Dessa barns språkinlärning och kunskapsinhämtning blir sämre eftersom de ofta saknar datorer och Internet i hemmet. Barn i ekonomiskt utsatta familjer kan mycket väl leva under kärleksfulla familjesituationer med ömsinta och värnande förhållanden till sina båda föräldrar och eventuella syskon. Ofta är de också omgärdade av starka sociala nätverk. Detta kan dock inte uppväga det utanförskap och den segregation som ekonomisk utsatthet leder till. Att på alla sätt arbeta för att utjämna klyftorna i samhället för våra barn måste vara ett högt prioriterat mål för det politiska arbetet. En handlingsplan borde utvecklas för att minska barnfattigdomen inom de fem områden som använder sig av.