ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub272 · 2006-10-26 00:00:00 — Rätt för privata företag att sälja akademisk utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata företags rätt att sälja akademisk utbildning. kunde intresserade studenter köpa akademiska (poänggivande) kurser av privata företag/organisationer. Men som ett led i att genomdriva tesen att all akademisk utbildning skall vara kostnadsfri togs denna möjlighet bort. Den verksamhet som dessa utbildningsföretag bedrev var mycket uppskattad hos studenterna. Det stora utbudet av kurser erbjöd en god möjlighet för de studenter som ville skynda på sin utbildning och/eller hinna ikapp studier som de tidigare misslyckats med, att göra så på ett kostnadseffektivt vis. En intensiv sommarkurs som ges kostar totalt sett mindre än en normal 20-veckorskurs. Det som studenten förlorar på kursavgiften vinner denne på den kortare kurstiden och därmed de lägre levnadskostnaderna. Den akademiska kvaliteten garanterades av att det var lärare från närliggande universitet som stod för examinationen. Utbildningsföretagen fungerade också som ett effektivt komplement till universiteten och högskolorna, genom att de tillgodosåg en stor del av den efterfråga på populära kurser som lärosätena inte själva hade resurser att tillgodose. När möjligheten att på detta vis köpa akademiska kurser eliminerats, har trycket på universiteten ökat. Detta gäller framför allt populära kurser på grundnivå, exempelvis företagsekonomi 020 poäng. Men eftersom denna kurs (liksom alla andra kurser på grundnivå) är nödvändig för att läsa vidare inom området måste alla igenom den. På så sätt har en besvärande flaskhals skapats i systemet, vilket drivit upp betygskraven till orimliga nivåer. Följden av detta är att studenterna i stället tvingas läsa upp sina betyg på komvux. Det tar tid och kostar därmed pengar. Möjlighet att köpa akademiska kurser med tydlig kvalitetskontroll har många fördelar. Den är kostnadseffektiv och den minskar trycket på universiteten genom att antalet sökande till de populära grundkurserna minskas, vilket ger universiteten bättre möjligheter att lägga resurser på de mer akademiskt, krävande fördjupningskurserna. Sist men inte minst, den ger också möjlighet för privata aktörer att etablera sig på en marknad som är stadd i snabb expansion och som innehåller en enorm potential. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör privata företag med kvalitetskontroll ges tillstånd att sälja poänggivande akademiska kurser.
mot · GU02Ub273 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare. Nyckeln till framgång är språket. Syftet med undervisningen svenska för invandrare måste vara att en individ skall få möjlighet att skaffa sig så goda kunskaper i svenska att hon/han kan fungera både i samhället och på arbetsmarknaden. Ett annat syfte skulle kunna vara att möjliggöra ett svenskt medborgarskap. har gått från ett etniskt homogent samhälle till att bli ett av mest mångkulturella. Många av de människor som kommit till har haft drömmar och ambitioner om ett bättre liv för sig själva och för sina barn. Ofta har de fått sina förhoppningar grusade. Alltför många lyckas inte ta sig in i det svenska samhället. En av barriärerna är språket. I dagens samhälle är det kunskap och kompetens som är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och språket är nyckeln. Resultaten från sfi visar att endast hälften av dem som genomgått utbildningen har uppnått godkänd nivå . Ytterst få klarar enkel vardagssvenska och många klarar inte ens att läsa en enkel tidningsartikel. De är i princip funktionella analfabeter. Svenska för invandrare erbjuds till alla men motivationen har varit låg. Utbildningens primära syfte är språkinlärning. Den ger i allmänhet inte tillräckliga språkkunskaper för elever att efter avslutad utbildning kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Dessutom är invandrare med bristande språkkunskaper utestängda från aktivt deltagande i stora delar av samhällslivet. För att säkerställa en god utbildning måste det finnas så många alternativ som möjligt. Utgångspunkten för undervisningen bör vara att den är individuellt anpassad efter personens förutsättningar och behov. För att ge individen valfrihet att utforma sin svenskundervisning på det sätt som passar henne/honom bäst måste undervisningen konkurrensutsättas. Detta kan förverkligas genom ett nationellt peng- eller checksystem där individen själv väljer utbildning anpassad till hennes/hans speciella förutsättningar. Viktigt är att undervisningen inte begränsas till en viss kommun eller region då utvecklingen av de tekniska förutsättningar som finns för personligt lärande är många.
mot · GU02Ub274 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det ska vara färre barn per förskolegrupp. Stora barngrupper har varit förskolans största kvalitetsproblem. har de stora barngrupperna blivit fler. I av barngrupperna går fler än 20 barn. av grupperna har fler än 26 barn. har viktiga satsningar skett på ökad personaltäthet i förskolan. Men hög personaltäthet räcker inte för att få en bra verksamhet. Enligt många forskare är barngruppernas storlek en viktigare kvalitetsfaktor än personaltätheten. Med samma personaltäthet är det bättre med små barngrupper än med stora. För att barn ska våga utforska sin omvärld och utvecklas krävs en lugn och trygg miljö med få relationer. Om både antalet barn och antalet vuxna i gruppen ökar, då uppstår många relationer och många kontaktytor. Fler än små barn mår bra av det. De stora barngrupperna sätter spår. Enligt (Förskola i brytningstid) ökar andelen barn som är i behov av särskilt stöd. Forskning visar att barnens språkutveckling, identitetsutveckling och samspel med vuxna försämras av stora barngrupper. Stress, buller och konflikter blir ett större problem med stora grupper. visade forskning att barns stresshormon ökade när de var i grupper med fler än 12 barn. Med de stora barngrupperna sjunker kvaliteten i verksamheten. Barnens behov kan inte tillgodoses. Och det är de barn som har störst behov av en fungerande förskola som drabbas hårdast. har konstaterat att det inte finns några belägg för att någon viss gruppstorlek är den optimala i alla sammanhang, eftersom förutsättningarna varierar. slår man fast att cirka 15 barn kan vara ett riktmärke för att barnen ska ges möjlighet att utvecklas på ett optimalt sätt. Man menar också att de allra yngsta barnen, samt barn i behov av särskilt stöd, bör vara i ännu mindre grupper för att personalen skall hinna tillgodose deras behov. Tydliga nationella riktlinjer bör därför utarbetas som medför att grupper med små barn inte är större än maximalt 15 barn, ännu färre per grupp. För de större barnen () ska grupperna inte vara större än 20 barn. Dessa absoluta maxgränser får inte bli de normala gruppstorlekarna, utan riksgenomsnittet ska ligga under dessa tal. Regeringen bör verka för att kommunerna får de resurser som är nödvändiga för dessa kvalitetsförbättringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub275 · 2006-10-25 00:00:00 — Anmälningsplikt för personal i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av oanmälda utbildningsinspektioner samt behovet av en lagstadgad anmälningsplikt för skolpersonal. har ansvaret att se till att skolornas undervisning bedrivs i enlighet med skollag och läroplan. Grunden för detta är lagstiftningen och det faktum att både offentliga och privata skolor finansieras (med några få undantag) av skattemedel. Tillsynen sker genom s.k. utbildningsinspektion där hela kommunens skolplanering och organisation men också enskilda skolor genomlyses. omfattar också skolor med annan huvudman än kommunen. Inspektionerna är förhandsplanerade och sker efter en långsiktig plan. Därutöver kan inspektion ske om någon anmäler missförhållanden på en skola eller i en kommun. Det har offentligt diskuterats kring inspektionen av fristående skolor där handläggare gett uttryck för att de endast kan företa förhandsanmälda inspektioner Det säger sig självt att om missförhållande råder på en skola så innebär förhandsanmäld inspektion att skolledningen får möjlighet att tillrättalägga inför inspektionen. Eftersom anmälningar om missförhållanden ofta är av grav karaktär och om de inte åtgärdas snabbt kan leda till kraftigt försämrad utbildning finner jag det önskvärt att komplettera de planlagda inspektionerna med en möjlighet till oanmälda inspektioner när en anmälan tyder på grava missförhållanden. Personalen på skolorna har en besvärlig situation när skolledning/huvudman inte följer skollag eller läroplan. Deras arbetsgivare begär att de som anställda ska utföra sitt arbete i strid med gällande lagar. Det är naturligtvis en delikat situation och ofta kan det bli tolkningstvister som innebär att missförhållanden får fortsätta. I syfte att stärka den enskilde anställde i skolan anser jag att en motsvarighet till lex bör införas på skolans område så att skolpersonal får en lagstadgad anmälningsplikt till när man blir varse brott mot skollagen eller att undervisningen inte följer läroplanen eller andra missförhållanden som går ut över undervisningen.
mot · GU02Ub276 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att erbjuda gymnasieeleverna trafik- och körkortsteori. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att körkortsteori ska erbjudas i gymnasieskolan. Allt färre tar körkort. Det är inte självklart för ungdomar att skaffa körkort och bil längre. Vad kan det bero på? En orsak kan vara att det har blivit väldigt dyrt och krångligt att ta körkort. Det kan naturligtvis också bero på att de bor i orter där kollektivtrafiken fungerar bra, men den troligaste orsaken är nog att det är förenat med stora kostnader att skaffa körkort. För unga i stan är det kanske inte något problem att vara utan körkort för där finns kollektivtrafik. Men utan bilen skulle samhället stanna. Bilen behövs för att ta sig till jobbet för alla som inte har tillgång till en fungerande kollektivtrafik. Detta kan skapa klasskillnader i samhället, inte minst därför att det i många platsannonser poängteras att den sökande ska ha körkort för att få det lediga jobbet. Man behöver inte gå längre än till platsbanken på AMS hemsida för att inse att avsaknaden av körkort är ett problem. Krav på körkort är så vanligt att det har en egen rubrik i platsannonserna. Arbetsmarknaden för ungdomar utan körkort begränsas därmed kraftigt. Kostnaden för att skaffa ett körkort är oerhört hög, och många ungdomar anser sig inte ha råd att skaffa ett körkort. I många kommuner runt om i landet har man försökt hjälpa ungdomarna. Det är väldigt viktigt att alla elever får lära sig trafikkunskap för alla människor vistas ute i trafiken, även om man inte kör bil. Även om man åker kollektivt, cyklar eller går behöver man ändå kunna trafikreglerna för att veta hur man ska uppföra sig i trafiken. Av den anledningen bör alla elever i och gymnasieskolan få bra trafikundervisning. Trafiken ökar kraftigt och det innebär att alla som rör sig i trafikmiljön måste ha kunskap om trafikreglerna. I ska undervisningen gå ut på att lära eleverna hur man går och cyklar i trafiken, medan det i gymnasieskolan ska erbjudas en trafikkunskap som motsvarar körkortsteorin. Denna undervisning kan ske i samarbete med trafikskolorna. Trots att detta är en angelägenhet, bör ändå möjligheterna att erbjuda gymnasieeleverna teoriutbildning utredas för att skapa ett trafiksäkrare samhälle. har fattat ett beslut om en nollvision i trafiken för att minska antalet dödade och skadade i trafiken. För att det ska kunna bli möjligt krävs det ökad kunskap om trafikregler och trafikbeteende.
mot · GU02Ub277 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn avseende införandet av en nationell skolpeng. delas ansvaret för skolan mellan staten och kommunerna, en ordning som inte är helt tillfredsställande. Staten anger målen och ramarna för skolans verksamhet i skollag och läro- och kursplaner, samt utvärderar hur väl dessa mål nås. Resurserna för att man ska nå målen svarar dock i huvudsak kommunerna för. Statens finansieringsansvar på skolans område begränsar sig till lärarutbildningen, forskning och framtagande av nationella prov och andra nationella utvärderingsinstrument. Kommunerna ansvarar för genomförandet och ska ställa tillräckliga resurser till förfogande så att man når målen. Den otydliga och till viss del inkonsekventa styrningen har ibland angetts som en av orsakerna till skolans problem. Det finns därför skäl att renodla ansvaret och se till att styrningen fungerar. En lösning för detta är att staten övertar ansvaret för finansieringen av skolan genom införandet av en nationell skolpeng. Med en nationell skolpeng uppnås även andra fördelar än en tydligare styrning. Många kommuner har genom att införa kommunala skolpengssystem skapat stor valfrihet för sina elever och ökad frihet och självständighet för skolorna. Med en nationell skolpeng kan dessa fördelar utsträckas och elevernas möjlighet att välja skolor i andra kommuner underlättas. En förändring av det här slaget kräver dock ett omfattande förberedelsearbete och omsorgsfulla utredningar så att man tar hänsyn till olikheterna och de olika förutsättningarna i landet. För detta bör en utredning om en nationell skolpeng tillsättas. Det innebär att en övergång till nationell finansiering inte är möjlig , utan att de nuvarande finansiella ansvarsförhållandena i sina huvuddrag bör bestå. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Ub278 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat utrymme för bemötandefrågor vid juristlinjens utbildningar. För den som råkat ut för brott och för den som kallas att vittna i en rättegång är det oftast en mycket oroande händelse. Hur man då bemöts i rättsprocessen har stor betydelse både för personen själv och för inställningen till vårt rättsväsende rent generellt. Vi kan konstatera att det händer att det brister i bemötandet av såväl brottsoffer som vittnen. Det är därför angeläget att de som i sitt yrke har att möta brottsoffer och vittnen bemöter dessa på ett bra och respektfullt sätt. Det finns också vissa rättegångar som röner stor medial uppmärksamhet och där är det än viktigare att brottsoffer känner att de blir bemötta på ett korrekt sätt. Frågan om bemötande bör därför ges större uppmärksamhet främst för dem som studerar vid juristlinje.
mot · GU02Ub279 · 2006-10-30 00:00:00 — Åtgärder mot läs- och skrivsvårigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemen kring läs- och skrivsvårigheter. Kunskapssamhället som vi lever i ställer större och större krav på sin befolkning. En god läs- och skrivförmåga är en av de kunskaper som blir allt viktigare i såväl skolan som arbetslivet. Det finns många barn och vuxna som inte har tillräckliga läs- och skrivkunskaper. En vanlig bedömning är att av befolkningen har betydande svårigheter att läsa och skriva. Läs- och skrivsvårigheter kan bero på väldigt många olika saker: alltfrån synfel, koncentrationssvårigheter, understimulerad språkanvändning, dyslexi och stökig uppväxt. Alla dessa komponenter spelar in när en individ ska lära sig läsa och skriva. Det är därför nödvändigt att i skolan ge dem som har läs- och skrivsvårigheter ett extra stöd för att kompensera för en bristande läsförmåga. Det finns en vilja att tillföra mer resurser till de barn och ungdomar som har läs- och skrivproblem. Det finns många IT-hjälpmedel som underlättar och ger ett bra stöd till dessa ungdomar. Regeringen har ändrat i examensordningen så att lärarstudenter som ska undervisa yngre elever måste ha fördjupade kunskaper om läs- och skrivsvårigheter. Detta är bra och ger en god grund för dessa lärare. Dock måste kunskapen hos befintliga lärare bli bättre för att dessa hjälpmedel och den nya utlärningspedagogiken ska få full effekt. Därför krävs kompetensutveckling som fokus på hur läs- och skrivsvårigheter kan avhjälpas.
mot · GU02Ub281 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Möjlighet att ta körkort får inte bli en klassfråga. Alla ungdomar ska ha möjlighet att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av egen eller föräldrars ekonomi. Att ha körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det nödvändigt att ha tillgång till bil för att nå nöjes- och fritidsutbud. kan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en fara för samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling. Endast tre av tio 18åringar i tar körkort trots de allt bättre tiderna. I storstäderna är trenden särskilt påtaglig. I är det av 18åringarna som tar körkort. tog hälften av varje årskull körkort. Femton till hörde det till undantagen att ungdomar inte hade körkort. 1989 tog av 18åringarna i landet körkort. På ett enda år sjönk antalet till . har andelen 18-åringar som tar körkort legat på en relativt stabil men låg nivå, på dryga . 1997 blev ett bottenår. Då tog av 18åringarna körkort. Detta är ingen entydig internationell trend. I grannlandet tog till exempel av 18åringarna körkort 1999. I och ligger andelen på liknande nivåer. En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. tillkommer exempelvis 25 procents moms på den redan höga kostnaden. Det finns en uppenbar risk att senaste förslag till stegvis förarutbildningssystem innebär att kostnaderna för att skaffa körkort kommer att öka ytterligare. egna beräkningar visar att kostnaderna kommer att öka med jämfört med . Körskolorna har redan börjat höja sina priser. Att kunna köra bil, och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper, tillhör definitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan prövat detta med goda resultat.
mot · GU02Ub283 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om krav på att friskolorna åläggs ett särskilt ansvar att verka för en bredare rekrytering av elever. har ett utvecklat friskolesystem. Det är tydligt att friskolornas framväxt ökat segregationen både mellan skolor och mellan elever. väljer friskolor dessutom aktivt bort elever som kommer från studieovana hem. I längden leder det till en alltmer ojämlik skola, där elever med olika social bakgrund och ursprung ges olika förutsättningar att klara skolan. har vi socialdemokrater på grund av rådande majoritetsförhållanden kunnat bryta denna negativa spiral. Skolorna segregeras och studieresultaten mellan olika skolor är orimligt stora. statistik visar att skillnaderna i studieresultaten är stora mellan friskolor och de kommunala skolorna. 11,av eleverna i kommunala skolor och 6,av eleverna i fristående skolor uppnår inte målen i ämnen som krävs för grundläggande behörighet till nationellt program i gymnasieskolan. Skillnaden är också stor mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund. av eleverna med utländsk bakgrund och av eleverna med svensk bakgrund klarar inte behörigheten till nationellt gymnasieprogram. För att bekämpa segregationen behövs mer mångfald i alla skolor. Därför menar jag att friskolorna mot bakgrund av utvecklingen borde åläggas ett särskilt ansvar att verka för en bredare rekrytering av elever. Varje elev som misslyckas med att nå upp till den grundläggande behörigheten är ett misslyckande av samhället. Alla skolor borde ta ett ansvar att hjälpa de elever som har det svårast!
mot · GU02Ub284 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en teologisk imamutbildning på högskolenivå. behöver ge islam förutsättningar att bli en del av det svenska, i stället för något som vi stämplar som annorlunda och konstigt. behöver ges förutsättningar att bli en lika svensk företeelse som köttbullar, pizza och kebab. Svenska muslimer kan bli svenskar på riktigt först när deras religionstillhörighet är en naturlig del av den svenska kulturen. Risken är annars att vi skapar en tudelning av samhället mellan muslimer och icke-muslimer. En tudelning som med största sannolikhet leder till utanförskap, segregation och diskriminering. Det finns olika sätt att ge islam förutsättningar att bli svenskt. En sådan är möjligheten att praktisera islam i öppna, ljusa och riktiga moskéer, och inte som när flera så kallade moskéer utgörs av mörka, kalla och fallfärdiga källarutrymmen. En annan sådan förutsättning är att möjliggöra en teologisk imamutbildning på högskolenivå. En imam är en lärd person inom islam som leder bönen, ger familjerådgivning, medlar vid konflikter eller ger andliga råd till dem som vill ha vägledning i vardagen. En imam spelar med andra ord en viktig roll i praktiserande muslimers vardag. är det vanligt att muslimska församlingar är tvungna att inskeppa hit en imam från ursprungslandet. Denna imam saknar ofta kunskap i såväl det svenska språket som om det svenska samhället. Man kan ifrågasätta relevansen av den vägledning som en sådan imam kan ge till de svenska muslimer som eftersöker den. I synnerhet vittnar många unga muslimer om att de har svårt att känna förtroende för många av de imamer som verkar i församlingarna. Dessa unga svenskar behöver diskutera teologiska och vardagliga frågor med någon som förstår deras värld. Med det mångreligiösa samhälle nu har blivit är det att ta nästa naturliga steg. Låt oss göra det möjligt även för islam att bli svenskt på samma sätt som kristendomen blev svensk . I en modern demokratisk stat finns det plats för flera religioner. Det är dags att också låta islam målas i gult och blått.
mot · GU02Ub285 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om validering av utbildningen för barnskötare och dagbarnvårdare. Barnskötare och förskollärare är båda betydelsefulla yrkesgrupper och de bildar framgångsrika arbetslag i vår svenska förskola.Dagbarnvårdarna fyller givetvis också en mycket viktig funktion. Frågan är om barnskötare och dagbarnvårdare har möjlighet att på något vis få sin utbildning validerad mot förskollärarinriktningen, eftersom man med kanske yrkeserfarenhet har så mycket med sig i bagaget att man skulle kunna tillgodogöra sig denna utbildning på kanske lite eller få bättre stöd ekonomiskt? Dagbarnvårdarna vill ibland validera sig mot just barnskötare. Det finns ett antal kommuner som bedriver ett samarbete gentemot en närliggande högskola eller ett närliggande universitet för att se till att man kan få bli validerad till förskollärare. Det innebär att man inte behöver läsa hela utbildningen, utan man valideras och behöver kanske läsa i stället för tre. Kommunerna saknar på vissa håll utbildad personal. Jag vet att man också håller på att se över möjligheterna att generellt säga att alla som är barnskötare och har arbetat kan förkorta utbildningen med och därefter ha möjlighet att läsa till lärarutbildning med inriktning på förskola. Önskemålen är att fler kommuner och högskolor gemensamt borde ta fram utbildningsalternativ för ovan nämnda yrkesgrupper. bör överväga att fortsättningsvis än mer uppmuntra möjligheterna för validering. i (s)