mot · GU02Ub219 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad information vid validering av utländsk högskoleutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en överflyttning av ansvaret för validering av utländsk högskoleutbildning från till lärosätena. Validering har blivit ett användbart redskap för att ta tillvara praktiska och teoretiska kunskaper inte minst om de har förvärvats utomlands. Vad gäller validering av utländsk högskoleutbildning har det funnits en systematisk verksamhet för bedömning och erkännande av denna. Det finns också en väl utvecklad verksamhet för att högskolestudenter ska kunna tillgodoräkna sig utbildning som genomförts utomlands. I detta sammanhang bör också de senare årens utveckling av validering av reell kompetens nämnas, som innebär en skyldighet för högskolorna att bedöma kunskaper och erfarenheter oavsett om de är formellt dokumenterade eller inte. Detta gäller oberoende av vilket land den reella kompetensen har förvärvats i. Vad gäller bedömning och erkännande av utbildning så är det oerhört viktigt vilken information som lämnas vid valideringen. lämnar utlåtanden över utbildningar för yrkesverksamhet inom icke reglerade yrken. I dessa utlåtanden kan bl.a. anges utbildningens innehåll och inriktning, vilka ämnen som ingår och deras omfattning och om det ingår något examensarbete. Därtill görs en bedömning vilken svensk utbildning som den sökandes utbildning motsvarar. I de fall utbildningen präglas av nationella förhållanden men i övrigt motsvarar en svensk utbildning nämns detta med tillägg att detta kan kompenseras med relevant yrkeserfarenhet eller kompletterande studier. Till utlåtandet bifogas alltid ett följebrev eller missiv. Detta kan innehålla förklaringar till utlåtandet, allmän information om kompletteringsmöjligheter och hänvisning till yrkesvägledare för ytterligare information. Den information som ges i följebrevet måste bli bättre och tydligare enligt mening. Av Valideringsdelegationens rapport vid validering (2006) spelar vägledningen en undanskymd roll även i kommunernas valideringsverksamhet och delegationen har därför presenterat ett antal förslag om hur vägledarens roll och därigenom vägledningen ska kunna stärkas i valideringsprocessen (Tankar och förslag kring vägledning och vägledares roll i valideringsprocessen Dnr VLD 2006/76.5). genomför en utvärdering av vägledningen vid universitet och högskolor. Vi anser det därför rimligt att höja kraven på valideringen av utländsk högskoleutbildning. I de fall en utländsk utbildning inte anses motsvara en svensk dito ska det ges tydlig information om exakt vad som behöver kompletteras samt hur och var detta kan göras. Den sökande ska då också erbjudas studievägledning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med anledning av det förslag vi lämnar om förbättrad information vid bedömning och erkännande av utländska högskoleutbildningar behöver också organisationen för detta ses över. Med ett utökat krav på studievägledning skulle det vara naturligt att valideringen görs av utbildningsanordnarna, dvs. universitet och högskolor, som har störst kunskaper om olika utbildningsvägar och utbildningsalternativ. Redan nu gör lärosätena bedömningar av tillgodoräknande av studier utomlands för studenter. Ansvaret för validering bör dessutom delas upp mellan universitet och högskolor så att det universitet eller den högskola som anses ha bäst förutsättningar att validera utbildningar inom ett visst område får ett riktat uppdrag. Genom den specialkompetens som dessa universitet och högskolor besitter kan de på ett bättre sätt informera, vägleda och ge stöd till de sökande som inte får sina utbildningar godkända om hur de ska gå till väga för att komplettera sina utbildningar. Det bör således tillsättas en utredning som ser över och lämnar förslag till hur organisationen för validering av utländska högskoleutbildningar ska förändras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.