ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A245 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdatering av skyddsombudsregistret. Enligt arbetsmiljöförordningen ska uppgift om skyddsombud efter förrättat val lämnas till arbetsgivaren och till . Genom anmälan hamnar denne i skyddsombudsregistret, vilket ger skyddsombudet hans eller hennes befogenheter. Skyddsombudet har en allt mer viktig funktion på arbetsplatser. För att kunna fullfölja sitt uppdrag behöver de utbildning, men minst hälften av skyddsombud saknar helt den utbildning uppdraget och lagen kräver. administreras av , men verket kan inte av juridiska skäl använda sig av registret i sitt arbete. Inte heller kan regionala skyddsombud genom registret spåra upp skyddsombud som saknar utbildning. Uppgifter om utbildning saknas nämligen i registret. är till stor del ett adressregister mest av den anledningen att det inte helt ska försvinna. när enligt regeringens förslag ska minska sin verksamhet, finns det stor risk att skyddsombudsregistret helt försvinner. I stället borde registret utvecklas till någonting användbart för alla parter, men saknar medel till det. Ett utvecklat skyddsombudsregister bör utöver, skyddsombudets namn och hemadress (då vissa arbetsgivare vägrar att vidarebefordra brev till skyddsombud), innehålla också arbetsgivarens namn och adress, datum då personen blev vald till skyddsombud samt datum då skyddsombudet fick sin/sina utbildningar för uppdraget, vilken typ av utbildning skyddsombudet genomgått, utbildningens längd och vilken/vilka som var utbildningssamordnare. Med tillgång till ovanstående uppgifter i ett uppdaterat och utökat skyddsombudsregister, kommer det att bli möjligt för regionala skyddsombud att följa upp skyddsombudens utbildningar inom respektive område. Dessutom kommer att kunna använda sig av registret i sitt arbete. Det innebär möjlighet att jämföra resultat i arbetsmiljöarbetet, till exempel sjukfrånvaron mellan olika arbetsplatser, där utbildade respektive outbildade skyddsombud verkar. alla arbetare, landets alla regionala skyddsombud och behöver verkligen detta register.
mot · GU02A248 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en handlingsplan mot vuxenmobbning. Mobbning, trakasserier och utfrysning det är vardagen på många arbetsplatser . Arbetsmiljöproblem, stressupplevelser av olika slag och trakasserier leder till slut till sjukskrivning, ofta mycket lång. För den enskilde är mobbningen alltid en tragedi. Kännetecken på mobbning eller psykiskt våld på arbetsplatsen är övergrepp som är systematiska, att det föreligger en maktobalans mellan utövare och offer, att det pågår och att händelserna upplevs negativt av offret. I en stor del av mobbningsfallen är det arbetskamrater på samma nivå som mobbar någon annan anställd. Men det är också mycket vanligt med chefer som mobbar någon eller några av sina anställda. Den offentliga sektorn har en överrepresentation av vuxenmobbning och där är också arbetsledare den vanligaste förövaren (et al, ). I har man kunnat konstatera ungefär 300 självmord där offret har en mobbningsbakgrund. Problemet är att få vågar ta tag i problemen. Arbetsgivaren har ett långt gående ansvar för att förhindra och reda ut problem som dessa. Arbetsgivaren har dessutom ett rehabiliteringsansvar för att få tillbaka sjukskrivna i tjänst. Mobbning är en kränkande handling. Mobbning och det ökande våldet måste vara en angelägenhet för hela samhället. En handlingsplan med en nollvision måste tas fram för att stödja arbetet mot vuxenmobbning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02A249 · 2006-10-27 00:00:00 — Likställande av egenanställning med löntagaranställning i relation till arbetslöshetsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för egenanställda. Regelverket kring arbetslöshetsersättning hindrar enskilda entreprenörer att försörja sig helt eller delvis som egenanställd . Detta förhållande hindrar tillväxt samt medför stora kostnader både för individer och för samhället. Villkoren för arbetslöshetsersättningen tillåter inte att en anställd vid ett företag för egenanställda erhåller a-kasseersättning vid perioder av arbetslöshet. Rekommendationer från SO (för a-kassor) är formulerade som instruktioner till a-kassorna att nogsamt bedöma graden av självständig och osjälvständig uppdragstagare vid varje ansökan om ersättning av en egenanställd, efter en kontroll om delägarskap föreligger. Om ansökaren skulle vara delägare likställs denne med företagare och undantas därmed rätten till samtidig a-kassa med egenanställningen. är det därför inte aktuellt med delägarskap för de egenanställda, av detta skäl. En olycklig situation då den modell av företag för egenanställda som utvecklas i , är en modell som bygger på tanken om gemenskapsföretag med kooperativa värderingar i grunden och en stark positionering i den sociala ekonomin. Varianter av egenanställning finns i , främst i (kallad Business employment eller salaried entrepreneur), och regelverk och försäkringssystem hindrar inte etablering. Samarbete sker med det franska nätverket för att ytterligare stärka det svenska arbetet med utveckling och etablering av egenanställning. En, ovan beskriven, bedömning av enskildas rätt till a-kassa görs endast i faktiska fall och inte i hypotetiska, som t ex vid en i förväga förfrågan från enskilda som önskar bli egenanställda. En av konsekvenserna av detta är att enskilda personer inte vågar/kan ta anställning och utföra de uppdrag och tjänster åt egna kunder som skulle genera inkomst, arbetslivserfarenheter och nätverkskontakter, då risken för ett negativt beslut är stort. Andra negativa konsekvenser är också de uteblivna inkomsterna till staten och att små och medelstora företag går miste om tjänsteutförande för sin verksamhets intäkter och utveckling. Vikten av att kartlägga och positivt förändra de hindrande regelverken i försäkringssystemen på arbetsmarknaden som hindrar personer som vill ta steget till egen företagsverksamhet som egenanställd blir i de perspektiven mycket tydliga.
mot · GU02A250 · 2006-10-30 00:00:00 — Lika villkor på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ordning och likvärdiga arbetsvillkor för samtliga arbetstagare som jobbar i . Den svenska arbetsmarknaden har en lång tradition av ordning och reda tack vare dess kollektivavtal. Det har varit ett bra sätt att mota oseriösa arbetsgivare och värna löntagarnas villkor på arbetsplatserna. Sedan utvidgningen av EU:s medlemsantal har allt flera fall av lönedumpning förekommit hos flera arbetsgivare. Arbetsgivarna tillåter låga löner och sämre villkor än anställda i ; börjar allt fler utländska företag och egna företagare erbjuda sina tjänster här i . En del av dessa är oseriösa bemanningsföretag som lockar till sig utländsk arbetskraft för att pressa lönerna på vår arbetsmarknad. Genom att uppvisa F-skattsedel uppger de sig vara egna företagare för att kunna gå förbi våra kollektivavtal och dumpa lönerna. Ett annat angreppssätt erbjuds via arbetsgivarorganisationerna genom att de utländska företagen får tillfälligt medlemskap hos dem. Detta leder till att lägsta löner enligt kollektivavtalet betalas ut, och på så vis försöker arbetsgivarna pressa facken tillbaka. Om detta får fortsätta utan att något görs hotas kollektivavtalens ställning . Därför behöver regeringen återkomma med förslag som kan motverka att arbetsgivarna kringgår gällande kollektivavtal. Problemet måste hanteras skyndsamt så att vi kan upprätthålla vår tradition av ordning och reda på arbetsmarknaden.
mot · GU02A251 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydliga och effektiva regler på den svenska arbetsmarknaden. Problem med svartarbete och oseriösa bemanningsföretag har accentuerats . Utländska medborgare kommer till och utför arbete långt under de lönenivåer som finns i kollektivavtalen. De uppger sig vara egna företagare och uppvisar F-skattesedel. Personerna har kommit hit legalt men genom att de formellt sett inte är att betrakta som anställda utan egenföretagare är kollektivavtalen inte tillämpliga utan arbetsinsatsen säljs långt under gällande kollektivavtal. Detta leder till flera problem såsom minskade skatteintäkter, snedvridning av konkurrensen och oordning generellt på arbetsmarknaden. Problemet är däremot inte att människor kommer hit för att arbeta utan att oseriösa arbetsgivare utnyttjar kryphål i regelverken. Dessa problem har funnits tillbaka och ökar stadigt. Det är nödvändigt att tydliga och effektiva regler tillskapas på den svenska arbetsmarknaden för att motverka exploatering av människor och konkurrensneutralitet.
mot · GU02A252 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstadgad rätt till tjänstledighet för att rehabiliteras till och pröva annat arbete. Antalet sjukskrivna minskar och de åtgärder den tidigare regeringen vidtog börjar ge resultat. Trots detta finns det fortfarande behov av ytterligare insatser, och det är en utmaning att kunna hjälpa alla sjukskrivna som vill och kan återgå till någon form av arbete. För att lyckas måste flera samverkande åtgärder vidtas. Bland annat förstärkta ekonomiska drivkrafter för inblandade aktörer men också effektivare rehabilitering. Arbetsgivaren har ett stort och naturligt ansvar härvidlag. Det är emellertid långt ifrån alla som är bäst betjänta av att komma tillbaka till sin gamla arbetsplats. är den bästa och effektivaste rehabiliteringen att få byta arbetsplats och arbetsgivare. En långtidssjukskriven bör i en sådan situation få hjälp och stöd av arbetsmarknadsmyndigheterna. För de flesta innebär det en otrygghet att säga upp en fast anställning för att prova något man inte vet om det fungerar. Det ska i en sådan situation inte vara nödvändigt att säga upp sin anställning. Istället bör det finnas en lagstadgad rätt till tjänstledighet , förslagsvis , för att rehabiliteras till och pröva annat arbete.
mot · GU02A253 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantagen i lagen om anställningsskydd. Genom en ändring av lagen om anställningsskydd (LAS) 22 § från gäller att arbetsgivare med högst tio anställda får undanta två personer innan turordning efter anställningstid fastställs vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Motivet som angavs för denna lagändring med undantagsregeln är att arbetsgivare med färre än tio anställda ska kunna undanta särskilt betydelsefulla nyckelpersoner, något som inte var nödvändigt att lagstifta kring. Parterna kan vid uppsägning på grund av arbetsbrist gemensamt konstatera att vissa personer med särskild kompetens kan vara avgörande för ett företags överlevnad. Arbetstagarorganisationerna prövar då om man ska sluta avtal om en viss turordning. Med den förändring som gjordes är det istället arbetsgivaren som ensam beslutar om vilka två personer han/hon vill undanta. har det gått denna lagändring. Det har under dessa år visat sig att det inte alltid är just nyckelpersoner som undantas. Flera exempel finns där undantagsmöjligheten har inneburit att obekväma anställda, föräldralediga (oftast kvinnor) och tjänstlediga på grund av havandeskap har blivit tvungna att lämna sina anställningar. Kvinnor som väntar barn har faktiskt ett sämre anställningsskydd än . Just 1939 fick vi en särskild lag som förbjöd arbetsgivaren att säga upp på grund av havandeskap. Vi menar att den genomförda förändring av LAS 22 § enligt ovan, som gör det möjligt för arbetsgivare med högst tio anställda att undanta två personer innan turordning efter anställningstid fastställs vid uppsägning på grund av arbetsbrist, ska tas bort.
mot · GU02A254 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen snabbt bör ta sitt ansvar och säkra resurser så att forskarstuderande vid ges möjligheter att fortsätta sina forskarstudier. Det är av avgörande betydelse att människor väljer att ägna sig åt forskarstudier eftersom det inte bara bidrar till personlig utveckling utan också till samhällsutvecklingen. För den enskilde innebär forskning åtaganden och ofta med ekonomiska påfrestningar som följd. I och med valet att gå en lång forskarutbildning har flera doktorander fått avstå från andra möjligheter på arbetsmarknaden. har varit en central finansiär av utbildningen av doktorander och forskning inom arbetslivsområdet. Bara har över 30 doktorander finansierade av disputerat på olika lärosäten runtom i landet. Produktiviteten har varit hög. finansierar nu 39 forskarstuderande som befinner sig i olika faser av sin forskarutbildning. Några har precis börjat. Andra är nära avslut forskning och forskarstudier. En del av doktoranderna är unga och har precis inlett en karriär som forskare. Andra är äldre som utnyttjar vunna livserfarenheter som underlag för forskning. Alla har gjort stora investeringar och pengar. I samband med nedläggning vore det ett stort slöseri med kompetens och kunskap och en felaktig signal till dem som funderar på forskarutbildning om dessa inte ges snabba möjligheter att fortsätta sin forskarutbildning. Det finns också ett moraliskt ansvar. De forskarstuderande har åtagit sig att ägna av sitt liv åt en av samhället önskad forskarutbildning. Alla dessa forskarstuderande har möjlighet att fortsätta sin forskarutbildning om finansieringen garanteras. Om inte staten kan garantera en fortsättning är det ett svek mot de forskarstuderande. Därför bör regeringen planera för att överföra resurser som säkrar de forskarstuderande vid möjligheter att fortsätta sin forskarutbildning.
mot · GU02A255 · 2006-10-26 00:00:00 — Kulturarbetares situation på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den utsatta situationen på arbetsmarknaden för yrkesverksamma inom kultursektorn och hur de drabbas av försämrade villkor i arbetslöshetsförsäkringen. Situationen på arbetsmarknaden varierar stort mellan olika branscher. Det är välkänt att kulturverksammas arbetsmarknad har många särdrag som skiljer sig från arbetsmarknaden i övrigt. Korta anställningar och uppdrag samt återkommande perioder av arbetslöshet utan inkomst tillhör de flesta kulturarbetares vardag. Endast ett fåtal har fasta tillsvidareanställningar. Fasta tjänster inom kultursektorn har minskat både i och i övriga . Antalet korta projekt ökar och den s.k. frilansarbetsmarknaden blir större. Detta gör att de flesta kulturarbetare är beroende av a-kassesystemet. Det beror inte på att kulturarbetare valt en osäker tillvaro med mellanliggande arbetslöshetsperioder. Det beror inte heller på att de inte är etablerade på arbetsmarknaden eller kräver orimligt höga löner. Däremot är det en konsekvens av hur frilansarbetsmarknaden fungerar. En rörlig och flexibel arbetsmarknad kräver stabila och fungerande trygghetssystem som de yrkesverksamma har råd att betala! Det är helt oacceptabelt att försämra arbetslöshetsförsäkringen. Särskilt för redan drabbade yrkesgrupper som kulturarbetare. Regeringens förslag om en höjning av a-kasseavgiften med ett par hundralappar för bl.a. musiker och teaterverksamma drabbar dessa grupper väldigt hårt. Regeringen har lagt fram förslag om avgiftsbefrielse från den höjda finansieringsavgiften. Den som är helt arbetslös under den senaste kalendermånaden ska få del av avgiftsbefrielsen. Konstnärligt yrkesverksamma kan inte till fullo dra nytta av detta eftersom de ofta lever på kortare uppdrag. Den inkomst som de erhåller från a-kassan räcker inte för att bilda underlag för det föreslagna avdraget. Dessa personer får betala full avgift till försäkringen trots att de endast har arbetat korta perioder. Medlemsavgiftens storlek för dessa grupper kommer att variera mellan olika månader vilket innebär en onödig byråkrati. Regeringen har även föreslagit att arbetsvillkoren i försäkringen ska skärpas. Under en ramtid direkt före arbetslöshet ska personen i fråga ha förvärvsarbetat och utfört arbete under minst 80timmar per kalendermånad. Detta kommer att innebära att fler hamnar utanför försäkringssystemet eftersom många frilansarbetare inte kommer att uppfylla arbetsvillkoren. De försämrade ersättningarna och hårdare villkoren för att ens få rätt till ersättning slår särskilt hårt mot yrkesverksamma på kulturarbetsmarknaden. Detta innebär att fler kommer att behöva stöd från de sociala myndigheterna. På grund av vår samhällsstruktur kommer dessutom kvinnor att drabbas hårdare än män. Förslagen kommer även att innebära att det blir svårare för professionellt yrkesverksamma att verka och försörja sig på kulturområdet. Bredden och mångfalden av kulturarbetare kommer att minska. Det innebär att vi kommer att få en minskad bredd i kulturlivet framöver. i (s) i (s)
mot · GU02A257 · 2006-10-19 00:00:00 — Skydd för anställda vid företagsnedläggning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för anställda vid företagsnedläggning. I en sammanställning som gjort visar det sig att är placerat på 18:e plats av 27 länder (ju striktare regler, desto högre placering) vad gäller anställningstrygghet. har då analyserat arbetsrätten ur följande tre perspektiv: Skydd mot friställning för tillsvidareanställda. Regleringar för tillfälligt anställda och privata arbetsförmedlingar. Regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de lägger extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist. När det gäller friställning av tillsvidareanställda ligger bra till vad gäller varseltider. Bara fyra länder har högre krav än på det området. Avgångsvederlag vid individuella friställningar betalas ut i bara 8 länder. är inte ett av dessa. I får man i stället i arbetslöshetsförsäkringen om man blir uppsagd. I den sammanvägda rangordningen över skydd mot friställning för tillsvidareanställda ligger på plats 22 av 27, där den som innehar plats 27 har starkast skydd. På området regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de ställer extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist ligger på plats 27 av 27, dvs. vi har starkast skydd. Om man väger samman undersökningens tre områden ligger vi på 18:e plats av 27. Det är anmärkningsvärt att så många som en tredjedel av de andra länderna har ett starkare skydd för de anställda än . Det är också anmärkningsvärt att tillhör det fåtal länder som straffar arbetstagare när de drabbas av ofrivilliga uppsägningar. I stället för avgångsvederlag får de karensdagar. Det är visserligen en förhandlingsfråga i , men det öppnar ändå för godtycke och orättvisa mellan olika arbetsplatser. Inte minst anställda i en del utländska företag kan ligga i riskzonen. Det finns ingen anledning att vi ska ha ett sämre skydd för de anställda än de bästa . Det bör heller inte vara billigare eller enklare att lägga ned företag här än i våra europeiska grannländer. Eftersom gemensamma regler på området inom EU inte är nära förestående bör regeringen se över gällande regler och överväga att anpassa dem efter internationella förutsättningar, dvs. ändra de regler som ger oss en dålig placering i tabellen jämfört med de bästa EU- och OECDländerna.
mot · GU02A258 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska dra tillbaka sina förslag om försämringar i a-kassan. Färre får rätt till arbetslöshetsersättning, man skall få mindre, som avgifterna skall öka drastiskt. Det handlar om kraftiga försämringar som i många fall drabbar dem som redan har ett utsatt läge och en tuff ekonomisk situation. Besparingarna som regeringen vill göra i arbetslöshetsförsäkringen innebär bland annat att den högsta dagpenningen sänks från till . Ersättningsnivån sänks från till och tar ersättningen slut och man hamnar i jobb- och utvecklingsgaranti till . För dem som har barn att försörja tar ersättningen slut . Genom dessa försämringar frångår regeringen en viktig del i arbetslinjen som innebär att man kvalificerar sig till inkomstförsäkring genom arbete och inte genom familjeförhållanden. Regeringen tänker också ta in ytterligare avgifter till a-kassan redan från . Det handlar om . Detta innebär grundläggande förändringar av a-kassan, vilket känns väldigt tveksamt rent demokratiskt. Det blir vidare inte längre tillåtet att dra av fack- och a-kasseavgift. Däremot får arbetsgivaren behålla sin avdragsrätt? Obligatoriskt medlemskap i a-kassan kan också bli en verklighet, detta skall man utreda. Det kan inte vara rätt att de som måste vara mest omställningsbenägna skall betala priset för att de måste byta jobb under sitt arbetsliv. De allra flesta blir arbetslösa mot sin vilja, så det känns grymt orättvist att hela ens ekonomi skall rasa samman om man råkar bli arbetslös. Man skall inte behöva lämna hus, bil m.m. på grund av sin arbetslöshet. A-kassan skall vara en omställningsförsäkring som skall vara på en så pass hög nivå att man skall kunna klara sig utan att behöva göra drastiska förändringar i sin vardag tills den dag man får en ny anställning. Förändringarna i a-kassan som regeringen föreslår gör att den enskilde får bära en större del av kostnaden för sin arbetslöshet. Regeringen bryter alltså mot principen att alla gemensamt ska dela på kostnaderna för arbetslöshet. Vi ser med stor oro på regeringens förslag, det är ett förslag som slår på dem som har det sämst ställt. Här kan man verkligen säga att man slår på den som redan ligger. Detta förslag har också givetvis fått kritik från de fackliga organisationerna som menar att det är ett direkt dåligt förberett förslag. Vi anser att regeringen skall dra tillbaka sina förslag till försämringar i a-kassan. i (s)
mot · GU02A259 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetssökande själva ska få välja vem som ska vara arbetsförmedlare. I har vi ett stort utanförskap. Väldigt många personer har hamnat vid sidan och har mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden. Flera åtgärder behövs för att komma tillrätta med detta utanförskap. Det handlar bland annat om de personliga drivkrafterna och om företagens villkor. Därutöver är matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare en viktig pusselbit. är arbetsförmedlingen för många arbetssökande den enda möjliga aktören. är det tillräckligt, men alltför många personer får inte ett tillräckligt stöd. Det viktiga är att vi får till en bättre matchning, inte vem som hjälper den arbetssökande. Det är därför rimligt att öppna för fler och andra aktörer än arbetsförmedlingen i rollen att coacha arbetssökande och matcha med arbetsgivare. Därigenom kan andra aktörer komma in som exempelvis erbjuder en specialisering inom vissa branscher, något som ger ett mervärde till den arbetssökande. Genom att öppna för fler och också koppla ersättningen till den aktör den arbetssökande väljer kommer drivkrafterna att förmedla arbete att öka för arbetsförmedlaren, vilket är till gagn för den arbetssökande.