mot · GT02Fi12 · 2006-05-03 00:00:00 — Partierna i är eniga om att det kommunala utjämningssystemet måste reformeras. Ett steg i rätt riktning togs i och med att det nya systemet för utjämning infördes , då statens finansiering ökade. Bristerna ligger framför allt i de negativa marginaleffekterna inom inkomstutjämningssystemet och komplexiteten inom kostnadsutjämningen. Det kommunala utjämningssystemet är alltför omfattande och oöverblickbart. vill se ett reformerat, hållbart och långsiktigt utjämningssystem. Vi vill att en reform av utjämningssystemet utreds . Reformarbetet ska vägledas av vissa principer för ett framtida utjämningssystem. Grunden i ett reformerat system bör vara att alla kommuninvånare ges möjligheten till en likvärdig och god grundservice. En högre servicenivå ska kommunens invånare själva kunna påverka och finansiera. Ett kommunalt utjämningssystem ska inte få hindra ekonomisk tillväxt. De negativa marginaleffekter som finns i dagens system bör ersättas av incitament för kommunerna att växa och utvecklas, som det kompenserar de kommuner och landsting som saknar tillräcklig skattekraft för att klara en god grundservice. Vidare måste ett utjämningssystem respektera det kommunala självbestämmandet. Utgifter som beslutas av staten bör finansieras av staten. Om ett utjämningssystem ska vara hållbart och demokratiskt förankrat hos medborgarna måste det vara överskådligt och transparent. Några stora förändringar i nuvarande utjämningssystem är inte realistiska att genomföra utan en omfattande beredning. arbete bör därtill slutföras. vill återupprätta det kommunala självstyret. Under snart har letts av ett f.d. kommunalråd. Det är därför en paradox när vi nu tvingas konstatera att det kommunala självstyret i modern tid aldrig varit mer trängt. Även i den meningen har utvecklingen gått åt helt fel håll. Generella statsbidrag har i tilltagande utsträckning ersatts med öronmärkta pengar uppkallade efter ministrar. Olika stopplagar har införts i syfte att kringskära landstings och kommuners möjligheter att förfoga över sina sjukhus respektive bostadsföretag. Den s.k. finansieringsprincipen har urholkats genom fortsatt övervältring av kostnader från staten till den kommunala sektorn. För partierna i är den kommunala självstyrelsen viktig. Den måste värnas och utvecklas. De uppgifter som kommunen har ansvar för ska i första hand beslutas och finansieras av kommunen och dess invånare. Subsidiaritetsprincipen måste omsättas i praktisk handling. Kommuner måste bli fria att själva styra kvalitet och nivå på den service man vill erbjuda sina invånare. Därmed ska en kommun inte heller vara bunden till en viss utförandeform utan kunna anpassa sin verksamhet till de lokala förutsättningarna. En kommunmedborgare ska kunna påverka sin situation själv; detta genom att medverka i den politiska processen på lokal nivå, men även genom att ha valmöjligheter inom t.ex. vård och skola. Kommunernas verksamhet måste vara konkurrensneutral och kommunala resurser ska inte kunna användas på ett sätt som konkurrerar ut jobb eller hindrar tillväxt i den privata sektorn. upprätthålla finansieringsprincipen: statliga reformbeslut som påverkar den kommunala ekonomin ska medföra en förändring av nivån på det generella statsbidraget till kommunsektorn, prioritera generella statsbidrag framför specialdestinerade statsbidrag, underlätta för lokala lösningar, överlägga med företrädare för kommunsektorn som ett led i beredningen av regeringens budgetproposition, överta finansieringsansvaret för lagen om stöd och service till funktionshindrade (LSS) från kommunerna, reformera strandskyddslagstiftningen så att lokala intressen får större inflytande, avskaffa den s.k. stopplagen som innebär inskränkningar i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till någon som avser att driva verksamheten i vinstsyfte. Regeringens politik har lett till att kommunerna i hög grad drabbats av nya uppgifter och pålagor från statens sida. Finansieringsprincipen innebär att ett statligt reformbeslut som direkt eller indirekt påverkar den kommunala ekonomin ska medföra en förändring av nivån på det generella statsbidraget. Detta har inte följts konsekvent av regeringen. Kommuner och landsting har inte alltid fått full kompensation för att täcka kostnader för nya uppgifter som har påförts. Vi vill att finansieringsprincipen ska gälla. Den som beslutar om kostnadskrävande reformer ska också stå för dess finansiering. vill se en tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun. För att kommunalt självstyre ska råda krävs en tydlig avgränsning mellan statlig och beslutskompetens. Enligt utredningen ska enbart verksamhet som inte utgör kostnad i näringsverksamhet inkluderas här. Detta är inte möjligt med tillgänglig statistik varför hela beloppet redovisas här.