ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02C346 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en bredare översyn i fråga om äktenskapslagstiftningen. Genom lagutskottets betänkande 2003/04:LU22 Äktenskap, partnerskap och samboende beslutade att begära att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning kring frågan om samkönade par skall kunna ingå äktenskap: bör, med bifall till två motionsyrkanden, tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen skall tillkalla en parlamentarisk utredning för att utreda frågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning. De motionsyrkanden som bifölls var därmed yrkande 2 i motion 2002/03:L233 av samt ytterligare nio vänsterpartister och yrkande 9 i motion 2002/03:L254 av (), (), (), () och () från HBT-grupp. När regeringen tillsatte Äktenskaps- och partnerskapsutredningen frångick regeringen dock tydligt uttalade beslut om en brett sammansatt parlamentarisk utredning. Istället valde regeringen att tillsätta en särskild utredare. Till utredningen är två referensgrupper knutna, en med företrädare för riksdagspartierna och en med företrädare för trossamfund. Utredaren skall ha nära kontakt med homosexuellas organisationer. Att den förra regeringen körde över på detta sätt mötte hård kritik från riksdagsledamöter från olika partier. Äktenskapsfrågan är en principiellt mycket viktig fråga som rör själva grundfundamentet i samhället. Att nu utredningen genomförs av en enmansutredare är mycket bekymmersamt då den djupa belysning som krävs riskerar att utebli. Risken att påverkas ensidigt av den ena sidan i frågan är också större än vid en parlamentariskt sammansatt utredning. Vi befarar att den enmansutredare som före utgången av skall presentera sitt slutbetänkande, inte kommer att ha kunnat fullfölja utredningsdirektivet att göra en grundlig analys av frågan och redovisa samtliga skäl som talar för och emot detta (om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap) (vår kursivering). Detta kräver i princip en bredare sammansatt utredning. Av uttalanden från bl.a. förre justitieministern kan slutsatsen också dras att det inte har blivit en förutsättningslös utredning, vilket utlovats, utan en utredning som ensidigt verkar för att äktenskapet skall ges en ny definition. De signaler som representanter för de båda referensgrupperna har givit uttryck för är också att den särskilde utredaren inte har varit intresserad av en allsidig genomlysning av frågan. Av ovanstående framgår att risken är uppenbar att för stora grupper i samhället kan slutbetänkandet från Äktenskaps- och partnerskapsutredningen komma att sakna all legitimitet.
mot · GU02C348 · 2006-10-20 00:00:00 — Kostnaderna för att bygga i olika material tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadskonsekvenserna av att bygga i olika material. Det går inte att få fram exakta kostnader för byggande i trä respektive betong. Olika byggbolag redovisar olika siffror gjorda på olika beräkningar. Detta har gjort det svårt att bedöma vilka byggmaterial som är de mest kostnadseffektiva. För att nå bästa möjliga resultat, både i fråga om kvalitet och kostnader, bör det råda en fri och rättvis konkurrens på marknaden. Marknaden själv ska välja byggmaterial utan konkurrenssnedvridande ingrepp från myndigheter. På så sätt kan vi bäst bygga hus av hög kvalitet som är säkra, miljövänliga och billiga. Det finns exempel som visar att det är billigare att bygga och bo i betonghus. I ett uppmärksammat projekt i uppskattade byggherren merkostnaden för ett trähus till . I gick Mitthem ut och sa att det skulle bli billigare med trähus när man byggde fem flerfamiljshus i hamnen, men kostnaden blev högre än att bygga motsvarande i betong. I Åre har man planerat att bygga två hyreshus helt i trä, men måste Årehus överge tanken på hyreshus byggda helt i trä eftersom det blir för dyrt. För att husbyggandet ska bli bästa möjliga ur såväl säkerhets- som trygghetsperspektiv och kostnadseffektivt för de boende, så bör en utredning över kostnaderna i att bygga i olika material utföras. Regeringen bör tillse att en sådan utredning kommer till stånd.
mot · GU02C352 · 2006-10-30 00:00:00 — Översyn av texter vid borgerlig vigsel och partnerskapsförrättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av texter som läses vid borgerlig vigsel och partnerskapsförrättning. Alla människors lika värde är en grundläggande princip i ett demokratiskt samhälle. Av det följer bl.a. att ingen ska diskrimineras på grund av sådant som kön, etnisk bakgrund, hudfärg och inte heller på grund av sexuell läggning. Det är denna princip som gjort att diskriminering av homosexuella och bisexuella som i olika former tidigare funnits i lagstiftningen successivt har tagits bort. I äktenskapslagstiftningen finns dock diskrimineringen fortfarande indirekt kvar, genom att två personer av samma kön inte kan ingå äktenskap. Därav har tidigare regering tillsatt en utredning om könsneutral äktenskapslagstiftning som har att slutföra sitt arbete. En borlig vigsel- och partnerskapsförrättare har till uppgift att bl.a. läsa följande text vid vigsel: med varandra i inbördes aktning kärlek och förtroende, och besinna ert ansvar mot kommande släkten. Må endräkt och lycka råda i ert äktenskap och i ert hem. Vid registreringen av homosexuella partnerskap läses bl.a. följande text: Det registrerade partnerskapet innebär att partnern inför varandra och omvärlden visar sin samhörighet. Ni har förklarat att ni vill låta registrera ert partnerskap. Denna dag då vigsel eller partnerskap förrättas är i regel en glädjens dag då man behöver mötas av respekt och ödmjukhet från samhällets sida. Det ligger i vårt samhälles intresse att medborgarna ingår äktenskap eller partnerskap så länge vår lagstiftning är uppbyggd som den är. Dessutom är människor som gifter sig eller registrerar sitt partnerskap olika både till ålder och till kön.
mot · GU02C353 · 2006-10-25 00:00:00 — Statliga kreditgarantier för byggkostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa det statliga kreditgarantisystemet för att kunna lånefinansiera byggkostnader på landsbygden och i små kommuner. Den svenska debatten om bostadspolitiken fokuserar ofta på städernas situation där höga boendekostnader och liten nyproduktion utgör stora problem. Landsbygdens och de små kommunernas problem kommer ofta i skymundan. I stora delar av är situationen sådan att produktionskostnaden för ett nytt hus är långt högre än vad huset sedan värderas till på marknaden. Det innebär svårigheter att få lån. Detta leder till att det inte byggs på landsbygden och ofta inte heller i små kommuner, trots att det i vissa fall finns både behov av bostäder och tillgång på billig mark. Så är det bl.a. i min hemtrakt i och och i delar av . Två faktorer ställer till extra problem på landsbygden och i små kommuner när det gäller bostäder och annan byggnation. Det är dels den allmänna utvecklingen som lett fram till en icke fungerande byggmarknad, dels problemen med risk-kapital. Därför vill jag se en anpassning av det redan existerande statliga självfinansierade kreditgarantisystemet så att man får en bättre möjlighet att lånefinansiera byggkostnaderna på landsbygden och i små kommuner.
mot · GU02C354 · 2006-10-25 00:00:00 — Krediter för husbyggen i regioner med låga marknadsvärden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om krediter för husbyggen i regioner med låga marknadsvärden. Förutsättningarna för byggande i glesbygd har uppmärksammats i olika sammanhang. Ett exempel är . Enligt den rapporten finns det problem med att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder i områden där fastighetspriserna är låga. Låga marknadsvärden på bostäder medför krav på höga kontantinsatser eller annan säkerhet, till exempel i form av borgensåtaganden, för dem som vill bygga nya fastigheter. Svårigheten att få tillräckliga lån i landsbygden motverkar inflyttningen och därmed det regionalpolitiska målet om väl fungerande lokala arbetsmarknader med en god servicenivå i hela landet. Förutsättningarna att bygga på landsbygden bör förbättras genom att de statliga kreditgarantierna för ny- och ombyggnad av bostäder förbättras. De problem som kan finnas med att finansiera ny- och ombyggnad av egnahem i glesbygd beror i huvudsak på för låga marknadsvärden. Bankerna prövar i låneärenden både värdet av de säkerheter som kan lämnas för lånet och låntagarens återbetalningsförmåga. Möjligheten att ta lån påverkas ofta starkt av hur högt marknadsvärdet är på huset eftersom huset ofta används som säkerhet. Priset för nybyggnation av hus skiljer sig marginellt mellan regioner med höga och låga marknadsvärden. Det gör att de som vill bygga i regioner med låga marknadsvärden har det svårare eftersom husen som ska belånas inte har lika högt marknadsvärde. För att möjliggöra en positiv utveckling även i regioner med låga marknadsvärden bör möjligheter att stödja byggnationer i glesbygd ses över.
mot · GU02C355 · 2006-10-25 00:00:00 — Kvinnors representation i näringslivets valberedningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över lagstiftningen gällande tillsättning av de publika börsbolagens valberedningar i syfte att öka den kvinnliga representationen i valberedningarna. Den strukturella diskrimineringen av kvinnor i näringslivet fortsätter. är det svårt för kvinnor att ta sig upp till bolagens ledningsgrupper och styrelser. Djupt inrotade traditioner och värderingar är oftast skälet till att kvinnor hindras att ta sig till toppen inom näringslivet. För det är varken så att kvinnor har lägre kompetens, lägre utbildning eller kortare arbetslivserfarenhet. Representationen av båda könen i bolagsstyrelser har dock förbättrats men är fortfarande ojämställd. har andelen kvinnor i statliga bolagsstyrelser ökat från till och andelen kvinnor i börsnoterade företagsstyrelser har ökat från till . Denna förändring hade dock aldrig skett utan den debatt och de hot om lagstiftning som det socialdemokratiska partiet och regeringen initierade. Detta har uppmärksammat frågan och skapat ett mer aktivt sökande efter kompetenta kvinnor till styrelserna. som representationen i bolagsstyrelserna har ökat under hotet om kvotering har dock representationen av kvinnor i bolagens operativa ledning minskat . Det är något som är oerhört bekymrande för den framtida rekryteringen av kvinnor till styrelsenivå. , mer än , är det att seriöst se över de verktyg som finns för att öka den kvinnliga representationen så att den positiva trenden inte vänder och blir en negativ sådan. Ett sådant verktyg är aktiebolagslagen samt bestämmelserna kring koden för bolagsstyrning, som är ett samarbete mellan staten och det privata näringslivet. Där finns det föreskrivet att bolaget ska ha en valberedning som representerar bolagets aktieägare. Det är på bolagens valberedning som ansvaret vilar att hitta kandidater till styrelsen. Och eftersom en stor del av valberedningens rekrytering sker genom kontakter och nätverk är sammansättningen av valberedningen oerhörd viktigt. När man kikar närmare på bolagens valberedningar som har den viktiga rekryteringsuppgiften blir man inte förvånad över den snedvridna rekryteringen. Andelen kvinnor i de största börsbolagens valberedningar 2005 var 15procent, och oftast är det samma namn som förekommer på flera platser. Vikten av valberedningens sammansättning tydliggörs än mer när man ser att andelen kvinnorepresentation i valberedningarna i stort sett avspeglar sig i börsbolagens styrelser. Därför är det av stor vikt att öka den kvinnliga representationen redan i valberedningar så att arbetet med rekrytering av kvinnor till bolagens styrelser blir lättare.
mot · GU02C356 · 2006-10-30 00:00:00 — Rätten att överklaga bygglov tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätten att överklaga bygglov i annan kommun än där man är folkbokförd. Besöksnäringen är en av de starkast växande näringarna i . Detta är positivt, inte minst för gles- och landsbygden där nya arbetstillfällen kan skapas och en inflyttning ske. Men ingen utveckling är konfliktfri, och inom besöksnäringen kan det uppstå konflikter mellan exempelvis naturintressen och exploateringsintressen. Den lagstiftning som gäller beträffande detta är tillfredsställande, och allemansrätten bör gå före äganderätten vid utveckling av naturturism. Däremot ser vi ett annat problem och det gäller fritidshusägares rätt att överklaga bygglovsbeslut som ofta handlar om bostäder och vägar för den bofasta befolkningen i huvudsak. Vi menar att det inte är rimligt att en kommuns utveckling stundom i högre grad fjärrstyrs av fastighetsägare som vistas i kommunen än av den bofasta befolkningen och dess folkvalda företrädare. Det krävs bofast befolkning för att besöksnäringen skall utvecklas i en bygd! Möjligheterna för en medborgare att överklaga beslut i annan kommun än den hon eller han är mantalsskriven i bör därför ses över.
mot · GU02C357 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om slopande av partnerskapslagen och införande av en könsneutral äktenskapslag. Enligt principen om rätten till likabehandling är det nu dags att avskaffa lagen om partnerskap. Staten ska verka mot diskriminering, och homosexuella relationer ska inte behandlas på annat sätt eller värderas annorlunda än heterosexuella relationer. För att åstadkomma ett samhälle fritt från diskriminering på grund av sexuell läggning har en rad åtgärder vidtagits. Diskrimineringslagstiftningen har utvidgats och förbättrats. En särskild myndighet, Homo, har inrättats med uppdrag att arbeta mot homofobi och att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte skall förekomma på några områden av det svenska samhällslivet. Med diskriminering på grund av sexuell läggning menas orättvis eller kränkande behandling som har samband med en persons homo-, bi- eller heterosexualitet. Den sista kvarvarande särlagstiftning som ännu lever kvar är partnerskapslagstiftningen. Ett viktigt första steg för införande av en könsneutral lagstiftning togs av den socialdemokratiska regeringen genom tillsättandet av Äktenskaps- och partnerskapsutredningen. Utredaren beräknas avsluta sitt arbete . Med den nya regeringens sammansättning är risken uppenbar att arbetet med att införa en könsneutral äktenskapslagstiftning avslutas eller göms undan. Därför är det angeläget att nu beslutar ge regeringen i uppdrag att förbereda och presentera förslag till en könsneutral äktenskapslagstiftning.
mot · GU02C358 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att makar/partner bör ges möjlighet att genom att lägga samman sina tidigare efternamn skapa ett nytt familjenamn. Den som gifter sig eller ingår registrerat partnerskap ska, enligt namnlagen, senast i samband med vigseln anmäla vilket efternamn den enskilde vill ha i äktenskapet/partnerskapet. Den enskilde kan välja mellan att antingen ha den enes eller den andres efternamn som gemensamt efternamn eller att var och en behåller sitt efternamn från tiden närmast före äktenskapet/registrerade partnerskapet. Vidare kan den, som antagit den andres efternamn få ha sitt tidigare efternamn som mellannamn. Om makarna/paret behåller sina ursprungliga efternamn får den ene, med den andres samtycke, ha den andres efternamn som mellannamn. Det är dock bara den ene maken/partnern som kan ha den andres namn som mellannamn. Regelverket innebär att det inte är möjligt för ett par nyblivna makar/partner att genom att lägga samman sina tidigare familjenamn skapa ett nytt och gemensamt familjenamn. Det finns unga familjer som vill markera samhörighet genom att båda antar varandras namn och skapar ett nytt namn som består av de båda partnernas ursprungliga två namn. För det kan det finnas helt personliga skäl, men också skäl som att makarna kommer från olika kulturer och genom att lägga samman namnen vill markera samhörighet över kulturgränserna. Det borde vara möjligt att tillgodose dessa önskemål genom att komplettera en i övrigt flexibel namnlag, antingen genom att reglerna för själva efternamnet förändras eller genom en kombination av ändringar i regelverkan för efter- och mellannamn.
mot · GU02C360 · 2006-10-31 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till hur fastighetsskatten skall utformas för att gynna investeringar i hållbar teknik och minskad miljöpåverkan. Frågan om strandskydd har aktualiserats särskilt i samband med återkommande översvämningar till följd av klimatförändringar. Strandskyddet tillkom , som en del av allemansrätten, för att ge människor en möjlighet att vistas vid vatten. Strandskyddet gäller från strandlinjen med möjlighet för utökning . Det gäller också för vattendrag med ett avstånd . Ett syfte med strandskyddet är att ge skydd åt växter och djur som är beroende av strand- och vattenmiljön för sin överlevnad. Det finns också en möjlighet att ge dispens, men tanken var att dispens skulle ges restriktivt och föregås av en seriös prövning av hur det skulle påverka det rörliga friluftslivet och inkräkta på allemansrätten och på växt- och djurlivet. Problemet är att dispenserna leder till en orättvis situation mellan kommuner och regioner och att inte hinner pröva dem. Strandnära bebyggelse innebär att biologiska värden och friluftsvärden försvinner för alltid. Stränderna privatiseras och allmänhetens tillgänglighet till bad och rekreation försvåras allteftersom exploateringen fortskrider. Det krävs en skärpning av både lagstiftning och dispenser. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Staten skall också kunna undanta vissa geografiska områden från dispenser. begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringar i denna del.
mot · GU02C361 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett europeiskt näringsförbud. har det förekommit att företag som startar verksamhet i har näringsförbud i sitt hemland. Man har som regel inte betalat in skatter, försäkringar eller följt avtal. Detta kan få ödesdigra konsekvenser för de anställda, när man inte ändrar sitt beteende utan man förflyttar sig mellan länderna i och driver företag tills myndigheterna förklarar dem i konkurs. Det är orimligt att personer som på grund av ekonomisk brottslighet fått näringsförbud i kan driva samma verksamhet vidare i , och tvärtom. Ett näringsförbud kan i utfärdas vid brott, betalningsunderlåtelse och konkurs. För att näringsförbud skall kunna meddelas förutsätts att näringsidkaren gjort sig skyldig till brottslighet som inte är ringa. Vanligen meddelas ett förbud efter talan av åklagaren i samband med att någon döms för ekonomiska brott. Ett näringsförbud meddelas för en period mellan tre och . Efterlevnaden övervakas av , som i sitt arbete kan begära biträde av polismyndigheten. Överträdelsen av näringsförbud är straffbelagt och den som gör sig skyldig till överträdelsen kan dömas till fängelse . har det skett en ökning av antalet meddelade näringsförbud från 173 (1995) till 561 (2003), dvs. Näringsförbud är ett effektivt sätt att komma tillrätta med ekonomisk brottslighet; dock krävs det att näringsförbuden följs och att eventuella överträdelser utreds och bestraffas. Något som det nationellt begränsade näringsförbudet gör svårt. Svenska myndigheter kan alltså inte vidta några åtgärder mot näringsidkare som i stället startar sin verksamhet i ett grannland, kanske till och med mot samma kunder. Å andra sidan utgör ett i ett annat land meddelat näringsförbud heller inget hinder mot att driva näringsverksamhet i . Detta är på grund av att det inte finns någon internationell konvention i fråga om näringsförbud. Förbudet gäller inte ens för de fall att näringsverksamheten är helt eller delvis riktad mot svensk marknad, under förutsättning att verksamheten drivs på ett sådant sätt att den skall anses vara bedriven här. tog under sitt ordförandeskap initiativ till ett rådsbeslut om att kunna samarbeta när det gäller beslut som fattas av en medlemsstat om t.ex. näringsförbud. Några förhandlingar om detta har dock inte påbörjats, men skall återkomma med ett initiativ i frågan. De nordiska länderna, med sina förhållandevis lika rättssystem, bör driva denna fråga tillsammans inom EU. Det skulle bidra till sundare konkurrens som den gränsöverskridande brottsligheten skulle motverkas och arbetstagarna få en tryggare ställning. är därför ett lämpligt forum att lyfta frågan i. Det är därför angeläget att riksdag och regering verkar för att vi får till stånd ett gemensamt europeiskt register över företag med näringsförbud. Det är dessutom viktigt att eftersträvar en likartad lagstiftning i de nordiska och europeiska länderna i syfte att stoppa oseriösa företags etableringar i andra länder.
mot · GU02C362 · 2006-10-30 00:00:00 — Statliga hissbidrag till flerbostadshus tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att återigen införa statliga bidrag till hissar i flerbostadshus. fanns ett tillfälligt hissbidrag. Syftet med bidraget var att öka tillgängligheten i flerbostadshus. Installation av hissar i sådana hus kommer att främja tillgängligheten och möjligheten för äldre och funktionshindrade att bo kvar. Därmed minskar också i viss mån behovet av särskilda boendeformer för dessa grupper. Ett hissbidrag kommer enligt bedömning sannolikt att bidra till ökad ombyggnadsverksamhet av äldre bostadshus. och har också i en gemensam rapport framhållit behovet av hissar (Varför kan inte behovet av särskilda boendeformer tillgodoses? 2003/3341/ST). DHR framhåller i sitt yttrande att ökad tillgänglighet leder till att äldre eller rörelsehindrade kan bo kvar längre i sin bostad. Detta leder till minskade kostnader för kommunerna för bostadsanpassning och hemtjänst och ökad möjlighet för rörelsehindrade att på samma sätt som befolkningen i övrigt själva kunna välja sitt boende. Ett hissbidrag måste främst betraktas som ett bostadspolitiskt styrmedel som syftar till att förbättra tillgängligheten och möjligheten att bo kvar för äldre och funktionshindrade. I kombination med andra ombyggnadsåtgärder kan dock ett hissbidrag bidra till ökad sysselsättning. Ekonomisk, ekologisk och social hållbarhet ingår i de bostadspolitiska målen. Ett hissbidrag kan med rätt utformning bidra till samtliga hållbarhetsdimensioner: ökningen av boendekostnaderna efter ombyggnad minskar, möjligheterna för äldre och funktionshindrade att bo kvar ökar, valfriheten förbättras och ökningen av energiförbrukning kan begränsas. Med anledning av ovanstående är det därför önskvärt att det utreds om det finns förutsättningar för att återigen införa stödet till installation av hissar i flerbostadshus.
mot · GU02C364 · 2006-10-26 00:00:00 — Försäkrings- och skadeståndsersättning till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en omskrivning av lagtexten i 11 § 16 kap. . När ett barn får försäkrings- skadeståndsersättning utbetalt enligt brottsskadelagen gäller att över två basbelopp görs en insättning på ett spärrat konto i barnets namn. Överförmyndaren underrättas om detta. Vid ersättning under två basbelopp sker utbetalningarna direkt till vårdnadshavaren. Om vårdnadshavaren har problem med någon form av missbruk t ex alkohol, narkotika eller spelberoende, innebär det en risk att barnets pengar används för att finansiera vårdnadshavarens missbruk. Därför vore en omskrivning av lagtexten i 16 kap. 11 § önskvärd. Där bör det anges att alla försäkrings-, skadetstånds- och brottsskadeersättningar vilken nivå det än är sätts in på ett av överförmyndaren spärrat konto.