ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Fi241 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och effektivare myndigheter. Vi har ca 350 statliga myndigheter i . Hälften av dessa myndigheters kostnader är kringkostnader som inte direkt rör uppdraget. Man har höga lokalkostnader och overheadkostnader. Det finns flera myndigheter som ansvarar för samma frågor. Ett exempel på detta är att det finns sex myndigheter som delar på ansvaret för . Det är ett av många exempel på en svällande byråkrati. Det finns anledning att ompröva vilka myndigheter som behövs och hur de kan effektivisera sin verksamhet. bör man noga granska om uppdraget är tydligt och vilken typ av opinionsbildning som ingår i uppdraget. Man bör även minska de höga lokal- och overheadkostnaderna. Många av myndigheterna bör läggas ner eller slås samman. Några exempel är och .
mot · GU02Fi242 · 2006-10-31 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Belopp i tusental kronor avvisar regeringens förslag till snabbare utfasning av statliga kompetensöverföringsjobb. föreslår vidare neddragning av ramanslaget till respektive . Regeringen har aviserat en uppstramning av den statliga byråkratin, genom förslag om nedläggning av ett antal myndigheter och kraftigt minskade anslag till andra. Ansatsen är i sig lovvärd. Regeringens val av myndigheter uppvisar dock en tydlig ideologisk agenda. Det är till exempel myndigheter som arbetar med kunskapsutveckling kring och politikuppföljning av för arbetstagare viktiga frågeställningar () eller som kan ha ett arbetstagarperspektiv på frågor om arbetsmiljö, säkerhet och välbefinnande på arbetsplatsen (), som drabbas i propositionen. Regeringen har dock inga planer på en översyn av de myndigheter som bedriver sin verksamhet utifrån helt andra utgångspunkter. tar fram analysunderlag för beslutsfattande i den ekonomiska politiken. Detta uppdrag genomförs också av ett flertal andra myndigheter. har tagit sig en roll som opinionsbildande kommentator av politiska förslag och beslut, utifrån ett strikt marknadsliberalt nationalekonomiskt perspektiv. Särskilt problematisk är myndighetens upptagenhet med begrepp som jämviktsarbetslöshet, vilket står i bjärt kontrast till synen på arbetslöshetsbekämpning som den ekonomiska politikens viktigaste mål. bör uppmuntras till att fokusera sitt arbete på statistiska kärnfrågor. föreslår här ett mindre beskärande av ramanslaget, med 5miljoner kronor för . Det finns allvarliga problem med dagens lagar och regler om offentlig upphandling. Dessa är utformade utifrån en marknadsliberal grundsyn, där begreppet affärsmässighet är centralt. De reser på olika sätt hinder för de verk, myndigheter och de politiska majoriteter i kommuner och landsting som vill göra upphandlingar som tillgodoser andra krav än lägsta pris. avser att återkomma med förslag om en bredare översyn och förändring av den offentliga upphandlingen. Redan nu bör dock verksamheten för beskäras. Nämndens uppgift är i praktiken att underlätta privata intressens intrång i den offentligt kontrollerade sfären samt att bedriva riktat opinionsarbete för detta. Åtminstone det senare bör kraftigt kunna begränsas. föreslår här att ramanslaget beskärs med 3miljoner kronor för . Den tillfälliga satsningen på statliga kompetensöverföringsjobb syftar till att tidigarelägga nyanställningar för att underlätta en smidig övergång, vilket behövs på grund av framtida pensionsavgångar. Den statliga sektorn har ett stort behov av att attrahera inte minst unga akademiker, i synnerhet samhällsvetare, som har en svår situation på arbetsmarknaden. Regeringen avser att fasa ut detta tillskott snabbare än tidigare planerat . Detta är olyckligt. tillför 155miljoner kronor för att undvika den snabbare utfasningen.
mot · GU02Fi243 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att krav motsvarade de som gäller för s.k. TCO-märkning ska införas vid statens upphandling av mobiltelefoner. Mobiltelefoner blir allt vanligare, och antalet mobilabonnemang är nu fler än antalet invånare i landet. Trots det finns det otillräcklig kunskap om mobiltelefonins eventuella skadeverkningar. Forskare och mobiltelefontillverkare är inte eniga om hur vår kropp påverkas av den ökade strålning som mobiltelefonerna innebär. En svensk studie har visat att mobiltelefonanvändning , , ökar risken för tumör på hörselnerven. En annan färsk studie visar att strålning om 1,3 W/kg från mobiltelefoner (gränsvärdet i ligger på 2,0 W/kg) kan orsaka brott på DNA-strängarna. anser att det är viktigt att lyfta fram riskerna med olika strålningskällor, att försiktighetsprincipen bör råda. TCO Development har tagit fram en märkning på lågstrålande mobiltelefoner (), en märkning som utgår från fyra kriterier: SAR-värdet, som anger hur mycket strålning som absorberas i hjärnvävnaden. TCO Development anger 0,8 W/kg som övre gräns, vilket motsvarar det som redan tillämpas i . TCP-värdet, som är ett mått på telefonens kommunikationsförmåga. Ju högre TCP-värde desto högre signalstyrka, något som reducerar användarens exponering. TCO Development anger att TCP-värdet bör vara minst 0,3 W. Ergonomi, som ställer krav på utformning av knappsats, display, ytegenskaper och användarmanual. Ekologi, som innebär begränsning och i vissa fall förbud mot tungmetaller, flamskyddsmedel samt ställer krav på certifierat miljöledningssystem hos tillverkaren. TCO-märkningen används på många håll inom näringslivet, exempelvis inom . anser att det vore en fördel om staten i sin upphandling av mobiltelefoner till våra anställda kunde gå före i arbetet med säkrare och miljövänligare mobiltelefoner. Detta arbete måste naturligtvis ske i överensstämmelse med den nu gällande lagen om offentlig upphandling, . F.d. statsrådet deklarerade i ett skriftligt svar på fråga 2004/05:1084 (om mobiltelefoner och strålningsskydd) att det inte kan anses strida mot att i samband med upphandling ställa krav på att telefonen är lågstrålande. Det bör alltså inte utgöra något problem.
mot · GU02Fi245 · 2006-10-31 00:00:00 — Vidare ingår vissa förändringar på utbildningsområdet, framför allt en reform för att ge elever frukost i . Inom utgiftsområdet föreslås också ett viktat statsbidrag för höjning av löner för kvinnor i offentlig sektor. Systemet ska gynna de kommuner som uppnår resultat i arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor. För detta avsätts . Se även motionen Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, Fi258. På grund av de saldoförändringar som blir effekten av politik, främst avvisande av regeringens förslag till utförsäljningar av statliga företag, beräknas statsskuldsräntorna bli 1,1miljarder respektive 2,6miljarder kronor högre 2008 respektive 2009. , R (1997) Är stigande jämviktsarbetslöshet huvudproblemet på arbetsmarknaden?, Ekonomisk debatt, 1/97. Svallfors, (2004) Klassamhällets kollektiva medvetande: klass och attityder i jämförande perspektiv, . Forskaren som följde upp en grupp arbetslösa kunde till och med visa att sökbeteendet inte systematiskt påverkade individens sannolikhet att få jobb. De som sökte få jobb fick jobb i lika stor utsträckning som de som sökte många jobb (se 060102). Finansplanen, s. 32. Finansplanen, s. 41. Bilaga 2 till Finansplanen, s. 51. Dagens Arbete 061002. Beräkningarna bygger på antagande om månadslön på , vilket ungefärligen motsvarar medianlön i offentlig sektor. På denna lön räknas en årlig löneglidning på . Kostnaderna för a-kassa beräknas utifrån en genomsnittlig ersättning, som är per dag. Den genomsnittliga nettoeffekten på det offentliga sparandet för en person som övergår till fullt subventionerad anställning blir , och för en person som övergår från a-kassa till anställning . Som synes är samtliga grundantaganden mycket försiktiga. Det finns till exempel anledning att tro att många nyanställda initialt kommer att ha löner under medianen. Det är alltså troligt att nettoeffekten för den offentliga sektorns finanser även på kort sikt blir väsentligt mindre än det som tas upp i budgetförslaget. Vi är medvetna om att denna effekt i själva verket till viss del går via ålderspensionssystemet. I det här sammanhanget budgeteras effekterna aggregerat som ökade intäkter för arbetsgivaravgifter. Nettoeffekten för det offentliga sparandet korresponderar på ett riktigt sätt med de angivna siffrorna, varför kostnaderna beskrivs rättvisande. Differensen inkluderar inkomsteffekter av jobbeffekt samt regeringens förslag på utförsäljning av statliga företag med en volym på , vilket avvisar. Se också fotnot nedan. Skillnaden mellan statsbudgetens saldo i förslag jämfört med regeringens proposition är påfallande. Det finns stora poster som har en påverkan på saldot men inte på det finansiella sparandet. utgörs skillnaden på av följande tre poster: Utförsäljning av statliga företag ; studielån CSN ; periodisering av skatter (effekt av bolagsskattehöjning) .
mot · GU02Fi249 · 2006-10-31 00:00:00 — Skattereduktion för avgift till facklig organisation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bibehållande av skattereduktion för avgift till facklig organisation. Skattereduktion för medlemsavgiften till en facklig organisation återinfördes . Motivet var att skapa likställdhet mellan arbetsgivar- och fackliga organisationer avseende finansieringen av organisationernas service till sina medlemmar. Arbetsgivarorganisationer har ofta valt att överföra uppgifter till servicebolag då avgifterna till dessa blir avdragsgilla för företagen. Dessutom är företagens kostnader för förhandlingar en löpande avdragsgill driftskostnad i rörelsen. Om arbetstagare saknar möjlighet till kompensation för avgiften till fackliga organisationer, blir effekten att arbetsgivarorganisationernas verksamhet i huvudsak finansieras med obeskattade medel medan de anställdas avgifter till fackliga organisationer finansieras med beskattade medel. Därmed uppstår en uppenbar orättvisa. Med en skattereduktion skapar man likställdhet mellan parterna. I är det arbetsmarknadens parter som svarar för att genom avtal skapa villkor på arbetsmarknaden. I finns ofta statliga arbetsmarknadsinspektioner som övervakar den nationella arbetsmarknaden. Kostnaden för dessa finansieras via statsbudgeten. I svarar de fackliga organisationerna för stora delar av arbetsplatsbevakningen. Därför bör skattereduktionen om av den avgift som betalats till en facklig organisation bibehållas.
mot · GU02Fi250 · 2006-10-31 00:00:00 — Kommunernas kostnader för LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förutsättningar för långsiktig planering av kommunernas insatser enligt LSS. En av de viktigaste reformerna inom handikappområdet är införandet av begreppet personlig assistans. Det har gett många funktionshindrade en möjlighet att delta i samhällslivet på ett helt annat sätt . Kommunernas samlade ansvar för att alla som bor i respektive kommun får den hjälp och det stöd var och en behöver när det gäller boendeservice och vård måste naturligtvis även gälla personer med behov enligt LSS. När det gäller finansieringen finns det dock mycket som talar för att det skulle vara bra med ett ännu tydligare gemensamt samhälleligt ansvar än dagens. De stora kostnader som enskilda ärenden för med sig innebär stora ekonomiska påfrestningar för framför allt små kommuner. Det kan aldrig vara riktigt att en enskild människa, som av någon anledning är hänvisad till samhällets stöd för att kunna delta i dess gemenskap, skall behöva känna att han eller hon bär skulden för att resurserna inte räcker till för andra verksamheter i kommunen. Detta kan tyvärr bli följden när lokala medier redovisar orsaker till att hårt ansträngda kommunala budgetar överskrids. Ett utjämningssystem där utgångspunkten är respektive kommuns reella kostnader borde därför övervägas. Vi är medvetna om att det pågår ett arbete för att se över delar av lagstiftningen och att det införts ett system som har till syfte att utjämna kostnaderna mellan kommunerna. Trots det vill vi ytterligare uppmärksamma de problem som många kommunföreträdare upplever när det handlar om dessa frågor. Det är viktigt att vi hittar ett system som garanterar kommunerna rimliga planeringsförutsättningar för sin verksamhet. Det är bara då som en i grunden bra reform kan göras ännu bättre.
mot · GU02Fi251 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ratificera konvention 94 om sociala villkor vid offentlig upphandling. När privata entreprenörer utför verksamheter på uppdrag av kommuner, landsting och stat ska det ställas samma höga krav på kvalitet, insyn och tillgänglighet som det ställs på offentlig verksamhet. Det borde vara en självklarhet att myndigheter, kommuner och andra offentliga arbetsgivare när de upphandlar tjänster, också anlitar seriösa företag som följer spelreglerna på svensk arbetsmarknad. Risken är annars stor att skattemedel används för att sprida en dålig arbetsmiljö och slå ut seriösa företag som satsar på en god arbetsmiljö och som följer kollektivavtal, arbetsmiljö-, arbetstids- och arbetsrättslagar. Något som inte kan vara skattebetalarnas avsikt. Därför menar vi att nu måste ratificera konvention 94 om sociala villkor vid offentlig upphandling. Internationella arbetsorganisationen, , bildades med syftet att samla regeringar, arbetsgivare och fackföreningar i ett gemensamt arbete för social rättvisa och bättre levnadsförhållanden i alla länder. Det är en trepartsorganisation där representanter för arbetstagare och arbetsgivare deltar i arbetet på lika villkor med regeringarnas representanter. konvention 94 är . Den har antagits av 59 länder över hela världen. Bland dem finns 9 EU-länder samt . är det att också antar denna för arbetstagarna så viktiga konvention.
mot · GU02Fi254 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av statliga myndigheter. Enligt en rapport från , Färre och effektivare myndigheter, omsätter den offentliga sektorn, dvs. staten, landstingen och kommunerna, totalt mer än . Av detta är ca 170miljarder kronor löpande kostnader för de statliga myndigheterna varav ca är skattemedel. Samma utredning konstaterar att de statliga myndigheternas kostnader har ökat kraftigt . var ökningen i fasta priser. har också de statliga myndigheterna blivit fler. Tillväxten av myndighetsfloran har flera förklaringar. Den viktigaste är att det ständigt tillkommer nya rättsområden och lagar som måste upprätthållas av en myndighet. En del av dessa lagar är resultatet av olika EU-direktiv medan andra är resultatet av förslag från de 100150 offentliga utredningar som tillsätts . Även politikers vilja att visa handlingskraft kan vara en förklaring till att det tillkommer myndigheter. Vi anser att man bör gå vidare med översynen av de statliga myndigheterna. Myndigheterna har överlag höga overheadkostnader varav lokalkostnaderna utgör en stor del. Här bör det enligt vår uppfattning finnas en betydande besparingspotential. Dessutom borde man se över myndigheternas uppgifter och genom sammanslagningar och nedläggningar säkert ytterligare kunna rationalisera statsapparaten och därigenom spara skattebetalarnas pengar.
mot · GU02Fi256 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftningen för långivare och kreditinstitut. finns en stor marknad för långivare som erbjuder lån utan säkerhet och till skyhöga räntor. Det finns en stor risk att många, vars enda möjlighet att låna pengar är hos dessa långivare, hamnar i skuldfällan. Detta problem tenderar att breda ut sig då inte bara privata långivare lånar ut pengar till hög ränta utan även företag och affärskedjor som lockar kunder genom avbetalningar med dyra räntekostnader. Därför behöver lagstiftningen ses över.
mot · GU02Fi257 · 2006-10-31 00:00:00 — Lika villkor för entreprenader tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för entreprenader. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan således vara baserat på ett helt annat löneläge, ett annat säkerhetstänkande etc. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner så är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandlig hänsyn tas till att om villkoren för de anställda ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. Detta bör gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner och arbetsmiljö.
mot · GU02Fi259 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för entreprenader. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan således vara baserat på ett helt annat löneläge, ett annat säkerhetstänkande etc. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner så är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandlig hänsyn tas till att om villkoren för de anställda ligger i nivå med kollektivavtal för den bransch som upphandlingen berör. Detta bör gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö.
mot · GU02Fi261 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa upphandlingslagstiftningen. skriver i sin rapport sektor Konkurrens för ökad effektivitet och tillväxt dnr 582/2006 följande: Det finns starkt stöd för att en väl fungerande konkurrens leder till en effektiv resursfördelning i samhället, intern effektivitet hos de ekonomiska aktörerna och starka drivkrafter att föra vidare effektivitetsvinster i produktion och distribution. Detta kommer konsumenterna till godo genom lägre priser samt ett större och mer varierat utbud av varor och tjänster. Konkurrensen medför ett förändringstryck som främjar tillväxt och innovationer vilket gynnar tillväxt, sysselsättning och konsumenterna. Staten, kommunerna, landstingen och de offentligägda bolagen beräknas tillsammans köpa varor och tjänster för i storleksordningen . Beloppet motsvarar mellan av BNP. En av de allvarligaste överträdelserna av upphandlingsreglerna gäller att myndigheter vänder sig direkt till en leverantör för att köpa varor och tjänster utan att detta föregås av en upphandling i konkurrens. Det är dock i princip omöjligt att med stöd av komma till rätta med otillåten direktupphandling. Av Regeringsrättens dom (mål nr 998-03) framgår vidare att en upphandlande enhet kan besluta att förlänga gällande avtal med en entreprenör utan att beslutet kan ändras av domstol utifrån reglerna om överprövning enligt . Samtliga ovanstående citat finns alltså att läsa i : Offentlig sektor Konkurrens för ökad effektivitet och tillväxt dnr 582/2006. Det finns dessutom många exempel där kommuner tillsammans via så kallade konsortialavtal ägt bolag som aldrig konkurrensutsatts och som konkurrerar fritt på den privata marknaden. Exempel på en sådan bransch är marknaden för hantering av avfall. Detta är naturligtvis mycket otillfredsställande. Oavsett om den gynnade aktören är privat eller vinner folkhushållet på att anbud prövas i fri och öppen konkurrens. Sparade resurser kan användas till andra angelägna ändamål. Regeringen bör återkomma med förslag på hur otillåtna direktupphandlingar kan stävjas och hur avtal som har löpt utan konkurrensupphandling kan upphöra.
mot · GU02Fi262 · 2006-10-31 00:00:00 — Kvalitetssäkring i sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av kvalitetssäkring av offentligt finansierad verksamhet i sociala företag och andra privata utförare. Det blir allt vanligare att stat, kommuner och landsting anlitar sociala företag och andra privata företag för att utföra offentligt finansierad verksamhet inom de arbetsmarknads- och socialpolitiska områdena. Motiven för detta är ibland ekonomiska men oftast kopplade till önskemål om ökad kvalitet, nya metoder och/eller ökad förankring hos de grupper vars behov verksamheten ska tillgodose. Trots dessa ofta klart uttalade sociala och kvalitetsmässiga mål saknas kunskap och metoder för att mäta och utvärdera hur verksamheterna uppfyller målen. För att de sociala företagen ska kunna hävda sin konkurrenskraft gentemot andra offentliga och privata verksamheter och för att den offentliga sektorn ska kunna avgöra hur våra skattemedel bäst används krävs kvantitativa och kvalitativa fakta. Nya metoder utvecklas i och inom EU, några exempel är social redovisning och socio-ekonomiska bokslut som visar verksamheternas sociala mervärden och de samhällsekonomiska vinsterna. Det är två metoder och modeller som kompletterar varandra, men även andra metoder och modeller finns och kan utvecklas. En metod för att planera, mäta och utvärdera den sociala verksamheten i en organisation är social redovisning. Den utgår från organisationens sociala mål och redovisar hur väl organisationen har uppfyllt dem. Den sociala redovisningen sker i en process med de viktigaste intressenterna. Det socio-ekonomiska bokslutet ska tydliggöra samhällsvärdet av ett företags produktion genom att ta fram icke bokförda positiva bieffekter. Modellen går ut på att komplettera det företagsekonomiska bokslutet med ett samhällsekonomiskt perspektiv De sociala företagen m.fl. utvecklar dessa metoder tillsammans med kooperativa utvecklingscentrum och andra intressenter. Utvecklingsarbetet sker huvudsakligen med egna medel, men och bidrar med medel via olika projekt. För att stärka utvecklingen behövs att kommuner och andra upphandlande enheter i ökad utsträckning efterfrågar kvalitetssäkring och utvärdering och bidrar till utvecklingen av metoderna och deras tillämpning.