mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Beaktas även den normala, underliggande tillväxt som regeringen räknar med är det inte osannolikt att sysselsättningen stiger med 300000600000 personer . Därmed skulle över 80procent av arbetskraften befinna sig i sysselsättning. Socialdemokraterna anger full sysselsättning som ett mål. Vi har en politik som leder till full sysselsättning. Denna beräkning skall inte ses som ett politiskt löfte om nya jobb den typen av löften kan inte politiker ge. Däremot är det självklart att effekterna av de åtgärder vi föreslår måste beräknas och redovisas. Det är inte möjligt att peka ut de branscher, regioner och företag där sysselsättningen kommer att öka. Att politiska beslutsfattare pekar ut framtidssektorer och försöker styra ekonomin genom regleringar och subventioner är en tanke som vi vänder oss emot. Politikens uppgift är att skapa förutsättningar för fler arbeten i ett växande näringsliv. Det kan däremot finnas skäl att försöka beskriva hur den sysselsättningsökning som 10-punktsprogrammet kan antas leda till kommer till stånd. Ett sätt att närma sig frågan är att studera hur en liknande reformpolitik påverkat sysselsättningen och arbetslösheten i andra länder.12 har utvärderat sin jobbstrategi, vilket är intressant i detta sammanhang eftersom också tar ett brett perspektiv på utvecklingen . 13 I de länder, såsom , , , , , och , som reformerat sina arbetsmarknader har arbetslösheten minskat. Diagram 6.1 Utvecklingen av den standardiserade arbetslösheten i och vissa reformländer Att den öppna arbetslösheten minskat till följd av reformerna indikeras också av att den arbetslöshet som är förenlig med prisstabilitet, den s.k. jämviktsarbetslösheten, har minskat i reformländerna. Det är också möjligt att ge vissa argument för i vilka sektorer sysselsättningen kan väntas öka. Till att börja med bör sysselsättningen öka inom sektorer som inriktar sig på att erbjuda företagen tjänster, såsom t.ex. redovisning, juridik, finansiell service, produktutveckling, marknadsföring eller design. Inte minst reformer för att förbättra företagsklimatet och satsningar på utbildning och forskning kommer att förstärka denna effekt. En betydande del av dessa tjänster kommer att motsvaras av stigande tjänsteexport och högre förädlingsvärde inom industrin. Erfarenheter från andra länder visar att det är inom de delar av tjänstesektorn som präglas av förhållandevis höga löner som ökningen kan antas vara starkast. Det är också troligt att stigande produktivitet och stigande inkomster kommer att öka efterfrågan på tjänster som efterfrågas mer vid högre levnadsstandard. Det gäller t.ex. personliga tjänster, såsom hotell- och restaurangnäringen, turism och kultur. Även för välfärdstjänster, såsom utbildning, äldreomsorg och sjukvård, kommer efterfrågan att förstärkas av stigande inkomster. Denna efterfrågeeffekt kommer sannolikt att förstärkas av våra förslag för att säkra både kvalitet och valfrihet i välfärden. Reformer för att öka arbetsutbudet kommer också att medföra att efterfrågan på tjänster som är komplement till arbete kommer att öka. Detta kommer att förstärka sysselsättningstillväxten inom t.ex. hotell- och restaurangnäringen, transporter, hushållstjänster och barnomsorg. Våra förslag om att införa skattereduktion för hushållstjänster och slopa arbetsgivaravgifter för tjänstejobb kan komma att underbygga denna sysselsättningseffekt. Dessutom kommer stigande inkomster, bl.a. till följd av att hushållen tillförs nästan 15miljarder kronor, att leda till ökad försäljning inom detaljhandeln. Sysselsättningseffekterna på olika sektorer och branscher kan sammanfattas i fyra huvudpunkter: Kunskapsjobb: Jobbtillväxten inom kvalificerade företagstjänster, inte minst forskning och utveckling, IT, design, redovisning, juridisk rådgivning och finansiella tjänster, kommer att öka. Personliga tjänster och servicejobb: Efterfrågan inom hushållstjänster och hushållsnära tjänster, t.ex. restauranger, frisersalonger, hälsovård, barnomsorg, transporter, verkstäder, städföretag och tvätterier, kommer att öka i takt med att fler kommer i arbete. Inte minst förstärks efterfrågan inom barnomsorgen. Upplevelsejobb: I takt med ett stigande välstånd kommer upplevelseindustrin att växa, vilket bl.a. leder till att fler sysselsätts inom turism och kultur. Vård- och omsorgsjobb: Kombinationen av att efterfrågan på vård och omsorg ökar, att vi tillför ökade resurser och öppnar för större valfrihet och att inkomsterna stiger kommer att bidra till att fler kommer att arbeta inom friskvård, sjukvård och omsorg framöver. 7Det måste bli mer attraktivt att starta och driva företag 7.1Klimatet för entreprenörer är för dåligt i Företagsklimatet i är generellt bra för stora och väletablerade företag. När jämfört företagsklimatet i olika industriländer klarar sig bra. pekar dock på att klimatet för entreprenörskap kan förbättras och att förutsättningarna för snabbväxande företag inte är tillräckligt gynnsamma.14 Diagram 7.1 Sambandet mellan entreprenörsklimatet och företagande i olika Källa: 2005a, s. 38. I jämförelse med andra länder avviker i två avseenden.15 Till att börja med utgör andelen snabbväxande företag en liten andel av förädlingsvärdet (, 16). Det har inte skett någon trendmässig ökning av de snabbväxande företagens andel eller av omsättningen och överlevnaden hos nystartade företag, vilket varit fallet i mer framgångsrika länder. I har förädlingsvärdet hos nystartade aktiebolag t.o.m. minskat det . En annan avvikelse är att andelen av befolkningen som försörjer sig som företagare i är låg i jämförelse med andra länder (, 14). Även framhåller att det sker färre nyetableringar i än i många andra industriländer, se diagram 7.2. Diagram 7.2 Nyetableringar i vissa industriländer, genomsnitt 19982000 Källa: 2005a, s. 19. Att det i finns få företagare och få snabbväxande företag stöder tolkningen att klimatet för entreprenörskap i inte är så bra som det skulle kunna vara. Diagram 7.3 Andel unga företag med en tillväxttakt på över 60procent , 19992002 Källa: 2005a, s. 22. En internationell jämförelse visar också att de nystartade företagen i är mer obenägna att öka antalet anställda än i vissa andra industriländer. Diagram 7.4 Förändring i sysselsättning i nystartade företag i vissa industriländer 19881999, procentuell förändring Källa: 2005a, s 21. Villkoren för entreprenörer, företagare och snabbväxande företag är betydelsefulla för att tillväxten skall omsättas i stigande sysselsättning. Bristerna i företagsklimatet kan således vara en faktor bakom det omfattande utanförskapet i . 7.2Entreprenören spelar en avgörande roll Entreprenören och företagaren spelar en avgörande roll för den ekonomiska tillväxten.16 har entreprenörens centrala roll i ekonomin kunnat beläggas i en omfattande empirisk forskning.17 Produktivitetstillväxten påverkas inte bara av företagens förmåga att tillse att varje arbetad timma ger en ökad produktion på befintliga anläggningar, utan också av att nya företag etableras, att befintlig verksamhet omorganiseras och att illa fungerande företag avvecklas. Mikrostudier, som baserats på data från tiotusentals företag, från en rad industriländer visar att i storleksordningen 4060procent av produktivitetstillväxten kan hänföras till omorganisationer, nyetableringar och nedläggningar.18 Ekonomins förmåga till anpassning blir därmed den kanske viktigaste faktorn bakom den långsiktiga tillväxtförmågan. Att traditionella statiska tillväxtmodeller, som ser tillväxten som en funktion av insatserna av arbete och kapital, inte förmår att förklara tillväxtvariationer beror sannolikt till viss del på att dessa modeller inte förmår att fånga entreprenörens roll och marknadsekonomins dynamiska förlopp. Diagram 7.5 Bidragen till produktivitet från nyetableringar, omorganisationer och konkurser i vissa industriländer Ser man på ekonomin som en dynamisk förändringsprocess blir också entreprenörens och företagarens roll tydligare. Redan framhöll entreprenörens innovativa roll för att:19 introducera nya produkter eller att höja kvaliteten på befintliga produkter, introducera nya produktionsmetoder, öppna och skapa nya marknader, utnyttja nya produktionsfaktorer eller organisera företag och produktion på ett nytt sätt. Entreprenören är förändringsagenten i ekonomin. Genom ny teknik, nya produktionsmetoder och nya organisationsformer gör nya aktörer intåg på marknaderna och därigenom skapas tillväxt, men då rivs också befintliga strukturer ner. Schumpeter talade om en kreativ förstörelse. Redan etablerade ägargrupper, mogna företag och gamla produktionsanläggningar slås ut. Entreprenörer och företagare skapar ständigt nya ojämvikter i ekonomin. Den tekniska utvecklingen drivs av en vilja att finna nya produkter, produktionsmetoder och marknader där det företag som kommer först får marknadsdominans. Strävan efter att komma först och upprätta temporära monopol, med åtföljande lönsamhet, är en stark drivkraft bakom utvecklingen.20 Den ekonomi som bäst anpassar sig till förändringar, som mest effektivt överför produktionsfaktorer till mer produktiva områden och där de anställda som förlorar sina arbeten får nya anställningar utan att fastna i utanförskap kommer att vara den ekonomi där välståndet växer snabbast. Eftersom entreprenören är förändringsagenten i ekonomin är det också entreprenören som återför ekonomin till jämvikt.21 Om efterfrågan på en vara eller tjänst stiger, stiger också priserna och då är det lönsamt att investera i ny produktion. Om existerande företag inte sköts på ett effektivt sätt skadas lönsamheten och då öppnas för att gamla ägare förlorar makt och inflytande och att nya entreprenörer får chansen att förändra verksamheten. Entreprenörskapet sker inte slumpmässigt i ekonomin. Det är mer sannolikt att nya företag etableras på marknader där konkurrensen är bristfällig, där konsumentpriser är höga eller bristande service och kvalitet ger många missnöjda kunder. (Audretsch 2002a,24). Entreprenörer skapar marknadsdominans genom innovationer och entreprenörer bryter ner monopol. Att på många områden har högre konsumentpriser än andra EU-länder kan till viss del bero på att villkoren för entreprenörer och nystartade företag är sämre. Tabell 7.1 Konkurrensutsatt konsumtion i och EU Källa: Roseveare, och 2004, s. 6. Den empiriska forskningen visar också att det är mer sannolikt att nya företag tillkommer inom sektorer där den tekniska utvecklingen skapat nya möjligheter eller när nya sektorer öppnats för entreprenörskap genom t.ex. avregleringar eller privatiseringar. Genom att entreprenörerna introducerar nya produkter, förstärker konkurrensen eller förändrar produktionsmetoderna blir också tillväxten initialt ofta mycket snabb. Mycket tyder på att entreprenörer och nystartade företag är mer riskbenägna och mer effektiva på att omsätta forskning och innovationer i nya produktionsprocesser och nya produkter. Nya och snabbväxande företag uppvisar högre innovationsnivå än etablerade företag (1999). Avkastningen på investeringar i forskning och utvecklingen är påtagligt högre i nya och snabbväxande företag än i etablerade industrier (Audretsch 2002a, s. 18). Dessa forskningsresultat går på tvärs med den traditionella synen att forskning och utveckling mest effektivt sker storskaligt i etablerade industrier. Inte minst inom IT-sektorn har små och snabbväxande företag varit betydelsefulla för innovationer. En förklaring till den starka länken mellan innovationer och nya och snabbväxande företag är att entreprenörer i större utsträckning har möjligheter att tillgodogöra sig det förväntade värdet av sina innovationer eller potentiella innovationer i egna företag än i stora företag i etablerade industrier (Audretsch 2002a, 26). Det kan också vara så att stora och etablerade företag har en byråkratisk organisation som inte är lämplig för att omsätta riskfyllda satsningar på forskning och utveckling i nya produkter (Audretsch 2002b, 22). Att klimatet för entreprenörer är bristfälligt i kan således bidra till att förklara varför investeringarna i är låga och varför vi får dålig avkastning på investeringar, från såväl universitet och högskolor som företagen, i forskning och utveckling. Flera argument talar således för att entreprenörsklimatet påverkar produktivitetstillväxten : Entreprenörskap bidrar till en större förmåga att ställa om och anpassa produktionen till förändringar. Entreprenörskap bidrar till att ny teknik, nya organisationsformer och nya produktionsmetoder snabbare introduceras. Entreprenörskap bidrar till att satsningar på forskning och utveckling mest effektivt omsätts i innovationer som når kommersiella framgångar. Nya empiriska studier bekräftar också att entreprenöriella företag är långt viktigare för produktivitetstillväxten än vad vi trott (m.fl. 2002). Det finns också vissa belägg för att den ökning av produktivitetstillväxten som skett är kopplad till skillnader i entreprenörsklimatet. Diagram 7.6 Sambandet mellan ökning av multifaktorproduktiviteten och entreprenörsklimatet Källa: 2005a, 147. I takt med att synen på entreprenörskap förändrats har också synen på småföretag förändrats. var politiker och ekonomer övertygade om att stordriftsfördelar skulle driva fram allt större produktionsanläggningar och allt större globala företag. Den etablerade synen var att små företag inte bara var mindre effektiva utan att de också erbjöd sina anställda sämre löner och därtill i mindre utsträckning var involverade i innovativ verksamhet. har omfattande empirisk forskning visat att den traditionella synen inte ger hela sanningen. Inte minst genom en växande betydelse för entreprenörskap och förmågan att omsätta nya idéer i kommersiella produkter har småföretagen fått en renässans. Flera faktorer har bidragit till en växande ekonomisk betydelse för små och medelstora företag (Thurik 1999). En allt intensivare global konkurrens har medfört att förmågan att anpassa sig har blivit mer betydelsefull och där är entreprenören avgörande. Småföretag förefaller vara bättre rustade att snabbt omstrukturera verksamheten. Även om stora företag ofta kan producera till en lägre styckkostnad blir deras bristande anpassningsförmåga en nackdel. Den tekniska utvecklingen, inte minst IT, har underlättat för små och medelstora företag. Inte minst har utvecklingen av nya produkter och produktionsmetoder blivit mer kunskapsintensiv och småföretag förefaller vara bättre rustade för att utnyttja högutbildad arbetskraft. stordriftsfördelar i forskning och utveckling förefaller ha förbytts i smådriftsfördelar. Också konsumenternas smak har bidragit till denna utveckling. Det har skett en förskjutning bort från standardiserade massprodukter till mer specialiserade och differentierade varor och tjänster, vilket små företag har lättare att anpassa sig till. Det är också troligt att förändringar på arbetsmarknaden varit betydelsefulla för de små företagens allt viktigare roll. har invandrare, kvinnor och äldre kommit att spela en viktigare roll på arbetsmarknaden och forskningen tyder på att små företag är skickligare på att anpassa sin organisation och produktion till denna förändring än stora och etablerade företag. Om entreprenörskap blivit viktigare och andra länder har ett bättre entreprenörsklimat eller har drivit en mer entreprenörsinriktad reformpolitik kan det åtminstone till viss del förklara att i relativa termer klarar sig sämre när det gäller sysselsättningsutvecklingen i näringslivet. Entreprenörskap och nyföretagande kan, enligt traditionella arbetsmarknadsmodeller, påverka sysselsättningen via flera kanaler.22 Entreprenörskap bidrar, såsom framhållits, till en högre produktivitetstillväxt. En oväntat hög produktivitetstillväxt betyder på kort sikt att arbetskraftskostnaderna sjunker per producerad enhet och att efterfrågan på arbetskraft ökar. Högre produktivitet skapar också sysselsättning genom att det höjer reallönerna och skapar efterfrågan i ekonomin. Entreprenörskap skärper konkurrensen. Eftersom entreprenörskap drar nytta av överpriser och nystartade företag ofta etableras på marknader med bristande konkurrens minskar befintliga företags och fackliga organisationers dominerande ställning, vilket sänker priser och leder till en ökad efterfrågan och sysselsättning. Entreprenörskap och snabbväxande företag bidrar till en bättre omställningsförmåga, vilket gör att mer entreprenöriella ekonomier snabbare anpassar sig till chocker. Därmed minskar risken för att arbetslösheten skall vara trögrörlig och bita sig fast på höga nivåer. Det finns en stark länk mellan entreprenörskap, snabbväxande företag och sysselsättningstillväxt. Forskningen visar att huvuddelen av de nyskapade jobben i näringslivet emanerar från nystartade företag eller småföretag (Thurik 1999). Den internationella erfarenheten är att andelen nya jobb som tillkommer i små företag vida överstiger deras andel av produktionen. Då nerdragningar i större utsträckning sker i stora företag blir småföretagens bidrag till nettotillväxten i sysselsättning än mer betydelsefull (Audretsch 2002b). I t.ex. har 3080procent av alla nya jobb tillkommit i nystartade företag (Audretsch 2002b, 21 och 1979). I kom ca 45procent av bruttotillskottet av nya jobb från nystartade företag och i var andelen ännu högre, 80procent av alla nya jobb kom från nystartade eller snabbväxande företag (och 2002). Liknande resultat har också kunnat påvisas för den svenska ekonomin (Heshmati 2001). Även studier som jämför utvecklingen i olika länder tyder på att entreprenörsklimatet är viktigt för sysselsättningen. En aktuell undersökning visar på substantiella effekter (Audretsch, Caree, van Steel & Thurik 2005). leder en ökning av entreprenörsfrekvensen med en procentenhet till en ökning av sysselsättningstillväxten med 1,12procentenheter. Den långsiktiga effekten är något större, 1,29procentenheters högre sysselsättningstillväxt. Det finns också visst belägg för att länder med ett starkare entreprenörsklimat också har lägre arbetslöshet (Thurik 1999, s. 57). 7.5En politik för ett bättre entreprenörsklimat Vi vet att entreprenörer, företagare och snabbväxande företag påverkar ekonomins funktionssätt och sysselsättningsutvecklingen. Våra kunskaper om vilka politiska åtgärder och institutionella förhållanden som är mest avgörande för entreprenörskapet är emellertid mindre väl utvecklade. Det är svårt att systematiskt utvärdera olika åtgärder och program (se t.ex. Storey 2003). har gjort en bred genomgång av de faktorer som påverkar entreprenörsklimatet och små och snabbväxande företag, men kunskapsläget måste betecknas som osäkert.23 Eftersom har ett bristfälligt entreprenörsklimat är det emellertid sannolikt att utväxlingen på reformer för att förbättra entreprenörsklimatet är större än att genomföra andra förändringar som förbättrar ett redan gott företagsklimat för stora och väl etablerade företag. Vår inriktning blir således att lägga störst vikt vid villkoren för entreprenören och företagaren. Hur många som väljer att bli entreprenörer beror på en rad faktorer (t.ex. och 2002). Samhällets syn på företagande är viktig. Om många ser företagande som ett attraktivt alternativ kommer fler att vilja starta företag och satsa på entreprenörskap. Det tenderar att bli fler entreprenörer i länder där självständighet och självförsörjning är viktiga värderingar, där många uppger att de möter företagare som de ser som förebilder, där utbildningssystemet förmedlar en positiv bild av entreprenörer, där attityden till inkomstskillnader är mindre negativ och där det inte är förknippat med ett starkt stigma att misslyckas med entreprenörskap och försättas i konkurs (och 2002, 5457). Att påverka attityder är komplicerat, men värderingar kan förstärkas av politiska åtgärder, t.ex. skatter och regler. framhåller att i andra länder, t.ex. , , och , har regeringarna aktivt bidragit till att förbättra attityderna till företagande genom att bilda råd för entreprenörskap och småföretagare (2005a, 3550). I vissa länder, t.ex. och , menar att det spelat roll att framgångsrika entreprenörer belönats offentligt för sina insatser för samhället. har föreslagit ett Globaliseringsråd, som kan bidra till en värderingsförskjutning. Det är viktigt att ett sådant arbete också har en stark regional förankring. Inte minst för nya företagare kan ett positivt bemötande från lokala beslutsfattare, t.ex. kommunalråden, ha stor betydelse. Hur många som väljer att utnyttja sin förmåga till att starta och driva snabbväxande företag beror också på avkastningen på entreprenörskap och vilka risker som är förknippade med att driva företag. Med högre avkastning och lägre risk blir det fler som driver företag. Att avkastningen påverkas direkt av beskattning är uppenbart. Avkastningen påverkas också av kostnaderna att driva ett företag, som bl.a. beror på regelverk och administrativa kostnader. Riskerna som är förknippade med entreprenörskap härrör från variationer i avkastningen. Om det sker stora efterfrågevariationer, kanske till följd av brister i det makroekonomiska ramverket, bidrar det till att öka risken. Detta har sannolikt historiskt varit ett viktigt hinder i , men kan knappast ha varit en faktor som motverkat entreprenörskap det . Om arbetsrättsliga regleringar gör det svårt att snabbt reducera arbetskraftskostnaderna bidrar det till ökad risk för företagaren, även om arbetsrätten generellt inte leder till högre arbetslöshet. Kostnaderna för en stram arbetsrätt motverkas av att anställningstrygghet bidrar till att anställda blir mer benägna att investera i företagsspecifik kompetens. finner också att arbetsrättens negativa effekter på produktiviteten är svagare för länder där lönebildningen är koordinerad (m.fl. 2002, s. 25). Risken för entreprenören beror också på vad som händer vid ett affärsmisslyckande. Konkurslagstiftningen är, enligt studier, den enskilt viktigaste faktorn i entreprenörsklimatet. Det beror bl.a. på att företagare som startat företag och misslyckats har skaffat sig en erfarenhet som gör att sannolikheten för att nästa företag skall växa snabbt och generera en snabb sysselsättningsökning ökar betydligt. Ackordsförfarande och skuldavskrivning är två viktiga faktorer som lyfter fram. Om det inte är möjligt för företagare att delta i olika socialförsäkringar på rimliga villkor ökar det risken att driva företag relativt att vara anställd. Hur många som blir entreprenörer och företagare beror också på hur svårt eller enkelt det är att skaffa sig de resurser som krävs för att driva ett snabbväxande företag. Det handlar till viss del om kompetens och erfarenhet. Om entreprenörer som har etablerats och varit framgångsrika har möjligheter att investera i nya företag underlättar det kompetensöverföringen. menar att vi underskattat betydelsen av kvalificerade entreprenörsutbildningar. Inte minst i har universitet som t.ex. MIT, och spelat en viktig roll. Exempelvis svarar tidigare studenter från entreprenörsutbildning för 60procent av intjäningen från företag i (2005a, 44). Skatterna påverkar inte bara direkt lönsamheten av att bli entreprenör, utan också indirekt tillgången på kapital för nya entreprenörer och kompetensöverföringen från redan etablerade företagare. Tabell 7.2 Faktorer som påverkar entreprenörsklimatet Tillgång till lån och lånegarantier Stöd till utbildning, teknik och affärsservice Administrativa förenklingar för existerande företag Avreglering av reglerade sektorer Tillgång till internationella marknader Spin-offs från offentlig forskning Källa: (2005a), s. 24 På en rad områden har en politik som avviker från andra industriländer som bidrar till att motverka entreprenörskap (rangordning): Värderingsklimatet har inte varit gynnsamt för entreprenörskap och företagare har ofta, inte minst från politiker och myndigheter, möts av negativa attityder. Det förefaller ha tagit för insikterna om företagarens och entreprenörskapets betydelse för sysselsättningen att få genomslag i än andra länder.