mot · GU02Fö238 · 2006-10-31 00:00:00 — Regeringen skriver att man avser i regleringsbrevet till Försvarsmakten reglera den nya ekonomiska ramen samt anpassa strukturen för underenheterna. Bakgrunden till detta är att Försvarsmakten har begärt en omdefiniering av objektsramen för JAS 39. I syfte att tillskapa allvädersförmåga för precisionsbekämpning föreslår Försvarsmakten att delobjektsramen för anskaffning av attackvapen utökas med så att GPS-stöttade laserstyrda bomber tillförs objektsramen. Totalt föreslås den nya objektsramen JAS 39 därmed ökas med och uppgå till prisläge samt omfatta oförändrad tid, det vill säga . anser att det inte är rimligt att godkänner en omdefiniering av objektsramen utan att regeringen möjliggör en samlad bedömning av JAS-systemet där också regeringens kommande ställningstagande till förslaget om en enhetlig flygplansflotta bestående av totalt 100 stycken JAS 39 C/D finns med. har i flera betänkanden pekat på att redovisningen av materielanskaffningen behöver utvecklas och inflytande stärkas (bl.a. bet. 2003/04:FöU6, rskr. 2003/04:194, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143 och bet. 2005/06:FöU1, rskr. 2005/06:82). Regeringen anför att redovisningen avseende bl.a. beställningsbemyndigandet samt spårbarheten mellan materielanskaffning och stridskrafternas förmåga är utvecklad i propositionen, bl.a. med hänvisning till att nu godkänner även utveckling och anskaffning av specifika materielobjekt. Det gjordes dock års budgetproposition, dessutom utan de kryphål som regeringen nu vill införa. Regeringen skriver nämligen: Det kommer under löpande verksamhet, t.ex. i pågående materielprojekt, att uppstå beslutssituationer som inte kunnat förutses i samband med att regeringen lämnar sin årliga budgetproposition till . Dessa situationer kan ibland kräva en skyndsam hantering, särskilt mot bakgrund av regeringens strävan mot ökad andel internationella materielsamarbeten. Förändringar som kan leda till en sådan beslutssituation kan t.ex. röra förändrade förutsättningar i internationellt materielsamarbete och förändrade industriella förutsättningar. Inom ramen för de beslut som fattar avseende materielförsörjning bör regeringen genom beslut kunna hantera uppkomna förändringar i förutsättningarna. I de fall sådana förändringar måste hanteras avser regeringen särskilt återrapportera sina ställningstaganden till . Detta innebär i praktiken att regeringen tillskapar sig en generell möjlighet att undandra sig det inflytande som en enig riksdag vid ett flertal tillfällen har beslutat om. avvisar alla sådana undantag från kravet att underställa materielprojekt en prövning i . Information i efterhand betackar vi oss för. Regeringen vill att godkänner att regeringen får besluta om utveckling och anskaffning av nedan angivna materielprojekt och i övrigt får fatta nödvändiga beslut beroende på förändrade förutsättningar som inte kunnat förutses: anskaffning av gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS), studie avseende system, anskaffning av gemensamt ledningssystem (SWECCIS) samt anskaffning av artillerigranat (Excalibur). anser att propositionen lämnar en hel del övrigt att önska när det gäller spårbarhetsredovisningen mellan bl.a. operativa krav och materielprojekt. De krav som har ställts från alliansens sida på öppenhet kring kostnader, alternativa anskaffningsmöjligheter m.m. tillgodoses inte. hänvisar med glädje till den motion allianspartierna lade fram i frågan i försvarsutskottets betänkande 2005/06:FöU1 samt bjuder på ett citat ur motion 2005/06:Fö259:I den redovisning regeringen nu lämnar anges inte kostnaderna för de enskilda materielprojekten, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av den. Därför är det viktigt att den materielplan som föreläggs är spårbar. Regeringen anser att förslaget till investeringsplan bör ses i ett helhetsperspektiv kopplat till målen för politikområdet, kraven på operativ förmåga och delförmåga, funktionernas och insatsorganisationens utveckling samt behovet av tillgång till kompetens. håller med om detta men drar en annan slutsats än att bör godkänna denna investeringsplan samt materielprojekten . Genomgående i propositionen skriver nämligen regeringen att de mål för politikområdet man redogör för och kraven på operativ förmåga m.m. är de som den tidigare regeringen formulerade. Underförstått, såsom tolkar det, att de kommer att ändras i och med regeringsskiftet. Vi gissar att det kommer att ske under de år regeringen nu vill att beslutar om vad gäller investeringsplan och insatsorganisation. avvisar det förslag till materielmekanism som redovisas i propositionen, avsnitt 3.8.1.5. Vi anser att förslaget helt enkelt är obegripligt och innebär okända konsekvenser. Det går inte att ta ställning till förslaget på ett seriöst sätt i nuvarande form. Sammantaget innebär detta att motsätter sig det godkännande av vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materielprojekt, både vad gäller förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för 20072009, hemställan om att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:2 Materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 40 efter 2007, regeringens förslag om anskaffning av materielprojekt (avsnitt 3.10.2) samt avvisar den så kallade materielmekanismen av ovanstående skäl. Tyvärr är det också nödvändigt att upprepa krav på ökad öppenhet kring kostnadsredovisningar m.m. när det gäller materielredovisningen. Den globala vapenhandeln är ett stort säkerhetsproblem, inte bara för att den ökar mängden vapen i världen, utan även för att vapenköpen dränerar länderna på resurser som istället skulle kunna användas för att främja utveckling. vill att den svenska vapenexporten upphör. Innan det finns en majoritet för detta i riksdag arbetar vi för att de nuvarande kriterierna för vapenexporten skall skärpas, bl.a. genom demokratikriterium. Vi vill stoppa export och följdleveranser till krigförande länder som t.ex. . Det behövs också internationella regler, därför stöder vi arbetet med en bindande internationell vapenhandelskonvention arms trade treaty. Regeringen verkar gå i motsatt riktning. I propositionen skriver regeringen att det är viktigt att tidigt väga in exportmöjligheter som en faktor i materielförsörjningen. Vidare anser regeringen: och myndigheterna skall fortsätta att utveckla formerna för exportstödet till försvarsindustrin. Exportmöjligheterna bör också beaktas och lyftas fram vid deltagande i internationella fora, exempelvis inom ramen för () och inom FA/. Det måste vara strikt militära behov som vägs in inför en anskaffning av materiel, inte industripolitiska konsekvenser. Det hör inte hemma i försvarsbudgeten. anser att internationell verksamhet skall vara dimensionerande och styrande för materielinköp och att de förband som organiseras för den internationella verksamheten skall vara de som är efterfrågade, inga andra intressen får styra. Denna uppfattning, samt det faktum att regeringen avser återkomma med en nationell strategi för deltagande i internationella militära insatser, gör att det är uppfattning att det vore kontraproduktivt att slå fast de nischer som regeringen presenterar. Nischerna för materielförsörjningen bör istället följa den strategi för samarbete och ansvarsfördelning, utifrån de internationella insatserna, som efterfrågar inom bl.a. det Nordiska samarbetet. avvisar därför regeringens inriktning i denna del. I regleringsbrev gavs Försvarsmakten uppdraget att utarbeta metoder för att säkerställa att miljöskydd ur ett hållbarhetsperspektiv beaktas vid internationella övningar och insatser. Ett system skall vara infört . Regeringen bör återkomma till med en redovisning för hur arbetet med dessa metoder fortlöper. ligger internationellt väl framme i kunskaper inom området miljö- och hälsoskydd i försvarssammanhanget. Det är en position som kan utnyttjas i det internationella samarbetet, men det är också en position som måste försvaras genom ökade satsningar inom området. anser att regeringen skall återkomma till med en redovisning över pågående arbete samt en handlingsplan för ett intensifierat och utvecklat arbete inom försvarsmiljöområdet när det gäller det internationella samarbetet. Som exempel kan nämnas att inom ramen för EU-samarbetet har rest frågan om miljö- och hälsoskydd vid EU-ledda militära operationer och föreslagit att ett förslag skall utarbetas om principles and guidelines on environmental and health protection in EU led military operations and other ESDP activities. Inom den Europeiska försvarsbyrån () bör verka för att miljöhänsyn tas i EDA:s arbete med förmågor, forskning, teknikutveckling och materiel. 4.10Jämställdhet och arbete mot diskriminering Vid FN:s fjärde kvinnokonferens i antogs en handlingsplan mot diskriminering av kvinnor som ålägger länderna att vidta åtgärder och vid behov anpassa lagar och praxis för att undanröja alla hinder för jämställdhet. samlades representanter från regeringar och frivilligorganisationer från hela världen i för att följa upp Pekingdeklarationen. På denna konferens, känd som + 5, belystes bl.a. kvinnors roll i kris och konflikt och bristen på åtgärder för att införliva kvinnor i fredsprocessen. Som en konsekvens av att dessa frågor lyftes upp på agendan antog resolution . Det är ett juridiskt bindande dokument som behandlar frågan om krigets påverkan på kvinnor och kvinnors deltagande i konfliktlösning och arbete för långsiktig fred. Den slår bl.a. fast att det internationella samfundet måste uppmärksamma och ta speciell hänsyn till kvinnors utsatta situation under krig samt att FN:s medlemsländer måste verka för att involvera kvinnor i fredsförebyggande och konfliktlösande arbete. anser att det är viktigt att vårt internationella engagemang ökar kvinnors delaktighet i arbetet med att förebygga, hantera och lösa konflikter samt att fortsatt medvetet arbeta för en implementering av FN:s resolution och avsevärt öka kvinnors deltagande i både civila och militära insatser. Kvaliteten på insatserna höjs även genom att värdlandets kvinnor på ett tydligare vis omfattas av insatserna. När det gäller kvinnors delaktighet och genusperspektivets genomslag i säkerhetspolitiken är det helt centralt med det opinionsarbete och utbildningsinsats som organisationer t.ex. för Fred och Frihet samt insamlingsstiftelsen till Kvinna genomför. Dessa frågor driver långt ifrån sig själva. Regeringen skriver att resolution inte får bli enbart en läpparnas bekännelse. Därför måste verka för ett antal konkreta åtgärder. bör bl.a. arbeta för att fler kvinnor skall finnas med i de internationella insatsstyrkor som skickas ut. Vidare bör utbildningen av dem som skall delta i en mission förbättras ytterligare när det gäller respekten för kvinnor och förståelsen för vad kvinnor och barn kan råka ut för. Det är bra, men saknar en beskrivning av vad regeringen avser göra för att implementera detta. Hur ser de konkreta förslagen ut? Försvarsledningen markerar kraftfullt när oacceptabla beteenden som innebär diskriminering rapporteras inom organisationen. Arbetet med att få attityder som motverkar diskriminering att sippra ner och sätta sig i organisationen, så att värderingarna omfattar alla Försvarsmaktens soldater och anställda, fortsätter. Försvarsledningen måste ha den politiska ledningens stöd i detta arbete, och det är viktigt att kraftfulla signaler om vad som är oacceptabla beteenden kommer från regeringen och försvarsministern. yrkar att den nya regeringen redovisar sin syn på det arbete som Försvarsmakten och dess stödmyndigheter har genomfört inom jämställdhetsområdet, inklusive den nationella handlingsplan för genomförande av resolution som den tidigare regeringen antog samt det arbete som bedrivs mot diskriminering. Regeringen bör redovisa sin syn på hur arbetet bör bedrivas i fortsättningen samt de mål man anser skall vara uppfyllda inom . De stora förändringar avseende uttag av pliktpersonal, kontraktsanställda soldater och ett nytt utbildningssystem m.m. som har skett motiverar enligt mening en parlamentarisk utredning om pliktens tillämpning och framtid utifrån de förändringar som har skett inom försvaret och de internationella ambitionerna. anser att personalförsörjningen skall baseras på rekrytering och inte på plikt. Vi anser att den nuvarande pliktlagen skall ändras innebärande att skyldigheten att mönstra och tjänstgöra i försvaret tas bort och att ett system med frivillig mönstring för kvinnor och män införs. saknar regeringens syn på den av Försvarsberedningen i full enighet efterlysta översynen av utformningen av den maritima verksamheten, inklusive myndighetsstrukturer och myndighetsansvar, i syfte att skapa bättre merutnyttjande, samutnyttjande och samordnad verksamhet. anser att en sådan översyn är väl motiverad, och det bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett väl fungerande personalförsörjningssystem är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att utföra sina uppgifter. I betänkandet Vissa personalfrågor i Försvarsmakten (bet. 2005/06:FöU5) framhöll försvarsutskottet vikten av den översyn av personalförsörjningssystemet som Försvarsmakten då genomförde. Utskottet utgick vidare från att regeringen skulle återkomma med en redovisning av hur personalförsörjningssystemet utvecklas samt förslag till eventuella riksdagsbeslut. Regeringen anför i propositionen att det är angeläget att klarlägga i vilka avseenden som principerna för personalförsörjningen behöver förändras och vilka konsekvenser detta får för dagens författningsreglering. Regeringen avser återkomma till med den redovisning och de eventuella förslag till riksdagsbeslut som kan vara nödvändiga för att uppnå en effektiv personalförsörjning utifrån den försvarspolitiska inriktningen. delar i allt väsentligt Försvarsmaktens syn på hur personalförsörjningssystemet bör se ut utifrån ett flerkarriärsystem. Det finns en bred politisk enighet om grunderna, vilket i sin tur möjliggör en snabb process. anser att regeringen har ett stort ansvar för att skyndsamt ge Försvarsmakten de verktyg man behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter, speciellt avseende den internationella inriktningen. Systemet skall utvecklas i linje med de förslag som Försvarsmakten har lämnat. Det får inte bli några långdragna översyner eller en saktfärdig hantering i . 4.14Hemvärnsmän och förvaring av vapen i hemmet Hemvärnet skall minska sin organisation ytterligare, till 60 bataljoner i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen 2004. Förbandsutvecklingen inom hemvärnet anpassas också till Försvarsmaktens förändrade uppgifter och organisation. Anpassningen innebär ytterligare differentiering och utveckling av nya förmågor samt tillförsel av materiel. innebär detta att nya förmågor inom bl.a. områdena ytövervakning, fältarbeten, CBRN och trafikreglering utvecklas samt att ett nytt utbildningssystem utvecklas. Hemvärnet skall kunna verka inom ramen för uppgifterna: lämna stöd till samhället vid svåra påfrestningar anser att det är hög tid att genomföra en förändring av villkoren för hemvärnsmäns möjlighet att förvara vapen i hemmet. Det framstår inte som rimligt att beredskapstiderna för de situationer där hemvärnsmän måste bära vapen är sådana att det krävs så snabb tillgång till vapnet att det måste förvaras i hemmet. Det har dessutom skett en del tillbud som har ställt denna fråga på sin spets, utan att åtgärder ännu har vidtagits. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet finansieras genom utbildningsuppdrag och organisationsstöd. Försvarsmakten har betalat ut till de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet. Försvarsmakten anger att myndighetens behov av kompetenser och förmågor skall vara styrande för uppdragen till de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen skriver att man delar denna uppfattning och att bedömningen är att den genomförda verksamheten har uppfyllt målen för verksamheten. Försvarsberedningen har i sin rapport strategi för säkerhet Försvarsberedningens förslag till reformer (Ds 2006:1) lämnat följande förslag: Med utgångspunkt i de positiva erfarenheterna från verksamheten inom de frivilliga försvarsorganisationerna bör nu alla organisationer som med uthållighet och kvalitet bidrar till samhällets krishanteringsförmåga kunna komma ifråga för ekonomiskt stöd. Det saknas i regeringens proposition. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till hur detta kan implementeras.