ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02A279 · 2006-10-31 00:00:00 — Arbete i andra skandinaviska länder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldigheten att söka och ta arbete i annat skandinaviskt land. Trots stora infrastrukturinvesteringar och en snabbt växande befolkning i sydvästra ligger sysselsättningen i många kommuner långt under rikssnittet. I går till exempel knappt två av tre vuxna till arbetet. Förklaringarna är många, men en stor andel personer med utländsk bakgrund och den lokala tillverkningsindustrins sammanbrott tros vara viktiga faktorer till att utanförskapet så tydligt präglar rikets tredje stad. Även om tillgången på arbetstillfällen ökat kommer situationen att fortsatt vara besvärlig. Omställningen mot en ekonomi för arbete och företagande är grundläggande. En del i detta arbete handlar om att öka individernas eget ansvar för att erövra ett arbete som gör människor delaktiga och oberoende av bidrag. Inspirationen till den nya regeringens politik kan spåras till vårt västra grannland, . Med en större rörlighet och ökat individuellt ansvar lyckades danskarna lägga grunden till en bättre fungerande arbetsmarknad. Inte minst ungdomsarbetslösheten har bekämpats effektivt. Jämfört med är andelen unga utan arbete endast cirka en tredjedel. Förhållandet har lett till att inte minst unga människor i och i allt större utsträckning erövrar arbeten i . Trösklarna in på arbetsmarknaden är lägre än i och möjligheterna till pendling mycket goda. I till exempel är restiden till kortare än till en del kommuner i periferin av . Enligt de regler som tillämpas av arbetsförmedlingen har svenska arbetssökanden en skyldighet att söka och ta arbeten på flera timmars pendlingsavstånd från bostadsorten. Skyldigheten avser dock bara arbeten som finns inom landet. Denna ordning är otillfredsställande och leder, inte bara i , till att jobbchanser går förlorade. De skandinaviska länderna har avtal som gör det möjligt för deras medborgare att utan särskilt tillstånd ta arbeten och även bosätta sig i ett annat skandinaviskt land. I allt väsentligt är förhållandena i fråga om arbetsrätt och social trygghet också likvärdiga länderna emellan. Mot denna bakgrund borde regeringen ta initiativ till att utsträcka skyldigheten att söka och ta arbete, även om det innebär att pendlingen sker över gränsen till ett annat skandinaviskt land. För individen måste det avgörande vara restiden i sig, och mindre vart resan går.
mot · GU02A280 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förlängning av nu gällande tider för varsel vid arbetstidsförändringar. Arbetsgivaren har rätt att med kort varsel () förändra de anställdas arbetstider, vilket är otillfredsställande. De varseltider som råder ger de anställda alldeles att anpassa sin vardag till eventuella förändringar av arbetstiden. För en barnfamilj kan det bli svårt att hinna med att klara av att förändra den egna vardagen som t.ex. att få ändrade tider i barnomsorgen. Sådana villkor på arbetsmarknaden är inte tillfredsställande. Det är väsentligt att anställda kan påverka sin vardag och har bra förutsättningar att kombinera familjelivet med förvärvsarbete. Frågan om varsel om förändrade arbetstider var föremål för en utredning, arbetstids- och semesterregler (Knas), som den dåvarande socialdemokratiska regeringen tillsatte. De lämnade sin rapport . Utredningen såg flera fördelar med att förlänga varseltiden som ett led i att öka tryggheten och de anställdas inflytande. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen ska lägga fram ett förslag till förändringar i arbetstidslagen, med utgångspunkt från förslagen i utredningen, som innebär att varsel för arbetstidsförändringar förlängs till förslagsvis .
mot · GU02A281 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , om en ändring av LAS (lagen om anställningsskydd) som innebär att två personer undantas från turordningsreglerna vid uppsägning. har därför anställda i mindre företag sämre anställningsskydd än andra anställda. när ändrat uppfattning om kollektivavtalen och synen på trygghet på jobbet borde det därför finnas en bred majoritet för att ta bort undantagsreglerna i LAS. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Arbetstagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och tar större ansvar, vilket gynnar små och medelstora företag. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att säkerställa att objektivitet och rättssäkerhet beaktas när beslut ska fattas, är det viktigt att minimera risken för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och, när så bedöms som lämpligt, göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet avgörs eventuella undantag från turordningen av de lokala parterna, som bäst känner förhållandena på arbetsplatsen. Eftersom Moderata samlingspartiet i många olika sammanhang säger sig ha ändrat syn på arbetsrättens område borde det finnas en majoritet för en förändring och kan därmed besluta om att återställa turordningsreglerna i LAS.
mot · GU02A282 · 2006-10-30 00:00:00 — Arbetstagarnas möjlighet att påverka den egna arbetstiden tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att föreslå förändringar i arbetstidslagstiftningen som ökar arbetstagarnas möjligheter att påverka den egna arbetstiden. Att kunna påverka och styra arbetstidens förläggning har stor betydelse för människors möjligheter att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Men tyvärr har det stora flertalet få möjligheter att påverka sina arbetstider. Frågan om arbetstidens förläggning har också varit föremål för en utredning som den dåvarande regeringen tillsatte 2001, arbetstids- och semesterregler (Knas). I slutrapporten lyfte man bland annat fram att det för arbetstagarna är viktigt att kunna påverka och styra sin arbetstid inte bara för den enskilde utan att det också har en betydelse för minskad ohälsa. Det är en uppfattning som också får stöd i forskningen. En annan slutsats man drar är att möjligheterna att påverka sin vardag och sina arbetstider också är bra för jämställdheten, både på arbetsplatsen och i hemmet. Mot denna bakgrund finns det behov av att föreslå förändringar i arbetstidslagstiftningen som leder till att öka de anställdas möjligheter att påverka sina arbetstider.
mot · GU02A283 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka rätten till heltid. Nära en miljon människor jobbar deltid. Av dem är det ungefär 200 000 som skulle vilja jobba mer men som inte får möjligheter att göra det. Majoriteten av dessa är kvinnor. Genom att kvinnor jobbar mer deltid än män har man också överlag en svagare förankring i arbetslivet, vilket för med sig sämre löneutveckling, mindre kompetensutveckling, färre karriärmöjligheter, lägre sjuk- och arbetslöshetsersättning och sämre pension. Den ojämställda arbetsmarknaden skapar ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män under hela livet. Att stärka rätten till heltid innebär inte att deltidsanställningar förbjuds eller avskaffas, men en deltidsanställning ska motiveras med till exempel att verksamheten inte annars kan bedrivas eller att den enskilde vill jobba deltid. och de borgerliga partierna som kritiserat förslaget anför som skäl till kritiken att förslaget skulle spä på arbetslösheten. Frågan är varför deltidsarbetande kvinnor, som vill ha men inte får möjlighet till heltid, ska ta ansvar för hela arbetsmarknaden. Män har haft heltidsanställningar utan att de anklagats för att spä på arbetslösheten. En fråga man kan ställa är varför det just är kvinnodominerade arbetsplatser som har mer deltider än arbetsplatser där män arbetar. För att åskådliggöra detta kan man jämföra hur anställningsformerna ser ut i detaljhandeln. Inom teknikbranscherna där män ofta arbetar, exempelvis ONOFF, dominerar heltidsanställningar medan exempelvis eller ICA, inom kläd- och dagligvaruhandeln där kvinnor arbetar dominerar deltidsanställningar. Kritiken som företräder är en gammeldags syn på arbete där män ses som familjeförsörjare och kvinnors arbete ses som en bisyssla. I regeringens budgetförslag nämns ingenting om hur regeringen avser att komma till rätta med problemen om ofrivillig deltid som många, särskilt kvinnor har som anställningsform. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte 2004 en särskild utredare för att ta fram ett underlag för hur en rättighet till heltid skulle kunna utformas. De nya reglerna som den socialdemokratiska regeringen föreslog var att som huvudregel gäller heltid i anställningsavtal. Men avtal om deltidsanställning ska kunna träffas när arbetsgivaren bedömer att en anställning på heltid inte motsvarar arbetsgivarens behov. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen ska besluta om att ändra i lagen om anställningsskydd så att heltid blir en rättighet och deltid är en möjlighet. En sådan ändring skulle innebära en kraftfull satsning på jämställdhet och ge kvinnor bättre förutsättningar att leva på sin egen lön. Dessutom skulle den ge bättre ekonomisk utdelning för kvinnor än den skattesänkning som den borgerliga regeringen föreslår. Den skulle också drastiskt minska deltidsarbetslösheten.
mot · GU02A284 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pendlingsstöd för unga. Arbetsmarknadspolitiken har i huvudsak två syften: se till att omställningen på arbetsmarknaden både regionalt och nationellt fungerar som den enskildes ställning på och anknytningen till arbetsmarknaden bibehålls. På det sättet minskar både risken för att det uppstår flaskhalsar i ekonomin och att människor slås ut. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden och göra det möjligt för människor att ta jobb är pendlingsstöd. Enligt nu gällande förordning är åtgärden bara öppen för personer som fyllt . Det är ett onödigt stelbent regelverk. Inte minst eftersom det inte tar hänsyn till unga människors behov av att få arbete och erfarenheter från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingarna borde ha en möjlighet att ge detta stöd även vid kortare anställningar, i synnerhet när det gäller unga människor inte minst för att detta då skulle kunna underlätta för de unga att få erfarenhet på arbetsmarknaden. Med tanke på den starka utveckling som den svenska arbetsmarknaden nu är inne i, där jobbtillväxten är mycket hög, måste detta vara en prioriterad fråga. Regeringen bör därför låta se över regelverket med denna inriktning.
mot · GU02A289 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att finna vägar för att motverka rasism och främlingsfientlighet. Valet 2006 innebar att för tredje valet i rad ökat kraftigt. Även om de eftersträvade riksdagsplatserna uteblev är det kommunala och regionala genombrottet ett faktum. grundades ursprungligen under namnet Bevara svenskt (BSS) 1979. 1988 bytte BSS namn till . 1995 tillträdde den nuvarande partiledaren, som har ägnat stor möda till att putsa SD:s fasad och försöka övertyga väljare om att SD är ett helt vanligt demokratiskt parti. I riksdagsvalet fick SD 20 000 röster och åtta kommunala mandat. I riksdagsvalet fick SD 76 300 röster (1,4procent) och 50 kommunala mandat i 30 kommuner. Och efter valet är SD största parti utanför med i riksdagsvalet och mandat i cirka hälften av landets kommuner. SD:s framgångar blev störst i . I får partiet , vilket ger 12 mandat i fullmäktige. Detta innebär att partiet kommer att spela en central roll i den kommunala politiken. Partiet växte också kraftigt i skånska kommuner som , , och . Även i var framgångarna stora, främst i och . Men man har också haft framgångar i enstaka kommuner i andra delar av landet. Det anmärkningsvärda är att framgångar kommer trots att partiet i sitt kommunpolitiska arbete under föregående mandatperiod inte satt något som helst avtryck. SD har i stället valt att gå utanför parlamenten. Att fika med pensionärer på äldreboenden, delat ut flygblad i bostadsområden och spela på lokala motsättningar i samhället har varit prioriterat framför att sätta sig in i det kommunalpolitiska arbetet och ta ansvar för den politiska bredden. Det är ingen tvekan om att SD är ett främlingsfientligt parti, som främst bygger sina framgångar på att med förenklade och vinklade budskap underblåsa människors rädsla för invandring och invandrare. I de flesta kommuner har företrädare för riksdagspartierna deklarerat att de inte tänker samarbeta med SD. Den konkreta frågan i många kommuner är nu: samarbete över blockgränserna eller samarbete med ett främlingsfientligt parti? Vi tycker självklart att samarbete över blockgränserna måste vara att föredra. Fast vi vet att SD då kommer att odla sitt martyrskap, som är en av deras metoder för att vinna framgång. Det viktiga är nu att utvärdera och analysera varför främlingsfientlighet och främlingsrädsla sprider sig i vårt samhälle. Varför växer partier som exploaterar denna rädsla? Vissa analyser visar på att det inte är enkelt att finna sambanden och dra slutsatser. Den centrala frågan måste vara: Vad kan vi göra för att förhindra de främlingsfientliga strömningarnas utbredning i landet? Här har alla medborgare och seriösa politiska partier ett ansvar och måste driva både självrannsakan och öppet diskutera vad vi i kan göra för att motverka främlingsfientlighetens framväxt. bör därför tillsätta en parlamentarisk kommitté som får i uppdrag att arbeta brett och förutsättningslöst med att hitta vägar för att minska utbredningen av rasism, främlingsfientlighet och främlingsrädsla. i (s)
mot · GU02A290 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det obligatoriskt för arbetsgivare att ge anställda möjlighet till friskvård under arbetstid. Vi kan av alltför höga sjuktal se att sjukfrånvaron i arbetslivet minskar. Det är mycket glädjande, men är alldeles för många människor borta från sina arbetsplatser på grund av ohälsa. Det innebär inte bara ett stort mänskligt lidande, det innebär också produktionsbortfall och stora kostnader för samhället. En rad åtgärder har vidtagits, vilka på olika sätt bör följas upp för att kunna behålla den positiva trend som kan ses. Att inte vidta erforderliga åtgärder riskerar att leda till att alltför många människor aldrig kan komma tillbaka till arbetslivet, och för dem som lyckas med rehabilitering är risken ändå stor att åter insjukna om inte arbetsorganisationen förändras. Den alltjämt vanligaste orsaken till sjukfrånvaron är problem med rygg, nacke och axlar, vilket ofta drabbar personal inom vård- och omsorgsarbete. Det behövs en rad olika insatser för att komma till rätta med den fortfarande alltför höga sjukfrånvaron. En viktig åtgärd är att se över arbetsorganisationen på arbetsplatserna. En annan insats är friskvård på arbetstid, vilket har prövats på olika ställen i landet med goda resultat. För att uppnå större effekt krävs det dock att fler anställda ges möjlighet till friskvård under arbetstid. För att motverka ohälsa bör det därför bli obligatoriskt för arbetsgivarna att tillskapa möjlighet till viss friskvård under arbetstid.
mot · GU02A291 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sektorsöverskridande jämställdhetsarbete. Jämställdhetsarbetet i går alldeles för långsamt. är löneskillnaderna mellan kvinnor och män betydande, deltidsarbete är vanligare bland kvinnor än män, arbetsmarknaden är starkt könssegregerad, kvinnor utför en större andel obetalt arbete än män och en större andel kvinnor än män får ersättning från socialförsäkringen. Vi måste synliggöra den könsmaktsordning som råder och att angripa de strukturer som upprätthåller den. I samhället finns flera sektorsöverskridande områden där det finns myndigheter. Det gäller exempelvis integrationsfrågor, miljöfrågor och ungdomspolitiken. Detsamma borde också kunna gälla jämställdhetsarbetet och genusperspektivet. Där myndighetens uppgift t.ex. kan vara att ansvara för omvärldsbevakning, uppföljning och utvärdering, bidragsgivning, kunskapsutveckling och information. Detta föreslås också av utredaren av Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitikens nya mål, SOU2005:66. Det finns ett behov av att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet och att tydligt visa att det är en prioriterad fråga.
mot · GU02A292 · 2006-10-30 00:00:00 — Döva och hörselskadade ungdomar på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om döva och hörselskadade ungdomar på arbetsmarknaden. Att vara ung i dagens samhälle är inte alldeles lätt. Att dessutom ha ett funktionshinder som att vara döv eller hörselskadad gör inte livet enklare. Arbetsmarknaden för döva och hörselskadade ungdomar är väldigt begränsad, möjligheterna att få ett arbete på den öppna arbetsmarknaden är nästan obefintliga. Arbetslösheten bland gruppen döva och hörselskadade är större än bland ungdomsgruppen i sin helhet. Därför är det extra viktigt att se över de insatser som görs för den här ungdomsgruppen samt göra ytterligare insatser att döva och hörselskadade ska få större acceptans på arbetsmarknaden.
mot · GU02A293 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt arbetslivsforskning i . I sin budget har regeringen föreslagit att () läggs ned. Det är uppseendeväckande att vi i , som nästan det enda land i , inte ska ha någon sektorsforskning om arbetslivet. Dessutom är förslaget att ta bort 30 strategiskt viktiga forskarsjobb från oacceptabelt. har man mycket målmedvetet arbetat för att förstärka som för lokal och regional utveckling. , , , och är alla viktiga pusselbitar i det kunskapsklustret. Det förstärker profilområde Välfärdssamhällets utmaningar och det ger länet en betydande roll i Europasamarbete. Den uppbyggnad av kunskap och den forskning som bedrivs på kring social ekonomi och entreprenörskap i det glest befolkade norra , har väckt stor uppmärksamhet och respekt. kommun och har dessutom samverkat för att det globala ska vara representerat i . Ciriec har sitt säte på i . i fick 30 nya kvalificerade forskartjänster som en del av omställningen efter nedläggningen av försvaret. Det innebar att arbetet med att förstärka som också för området hälsa och rehabilitering kunde fortsätta. Tillsammans med , med flera instanser skulle bidra till att även denna profil kunde förstärkas. Det är ett svårt bakslag för utvecklingen i om regeringen inte tar till vara den kompetens som finns i dessa institutioner och låter drabbas av denna nedläggning. Ett profilområde som välfärdens utmaningar behöver den kompetens som byggts upp på i . Social ekonomi och entreprenörskap är, liksom hälsofrågorna, omöjliga att tänka bort när välfärdssamhället ska förändras. Därför måste regeringen se till att de kvalificerade forskarna vid får fortsatt uppdrag på . Skulle försvinna, måste nya forskarmedel anslås till i .
mot · GU02A294 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en indexuppräkning av lönebidragstaket. Att ha ett funktionshinder kan innebära att personen har begränsade möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden. Lönebidraget är ett utomordentligt bra stöd för att undanröja hindren och möjliggöra för personer med funktionshinder att lättare klara sig på arbetsmarknaden. Det finns däremot ett problem med lönebidragen. Eftersom taket inte följer löneutvecklingen finns risken att färre arbetsgivare har ekonomisk möjlighet att behålla personer som är anställda med lönebidrag. Följden blir att arbetsmarknaden för personer med funktionshinder blir smalare och smalare. Med en årlig indexuppräkning av lönebidragstaket bygger man bort problemet med att det blir färre arbetsgivare som har möjlighet att anställa personer med nedsatt arbetsförmåga.
mot · GU02A295 · 2006-10-26 00:00:00 — Företagens ansvar vid nedläggningar och utflyttningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagens ansvar vid nedläggningar eller utflyttningar. Ekonomin blir alltmer globaliserad. Det kan också beskrivas som att kapitalet inte känner några gränser. På ett sätt gynnas vi alla av globalisering, friare handel och avskaffande av tullmurar och andra handelshinder. Det kan ge billigare varor och tjänster och ge fattiga länder bättre möjligheter till utveckling och välstånd. Men många löntagare erfar också nackdelarna av globaliseringen. Med gränslös handel och produktion riskeras löntagarnas villkor och trygghet. Det är enkelt att flytta produktion till ett land där löner och andra anställningsvillkor är betydligt lägre än i , vilket resulterar i nedläggningar och efterföljande arbetslöshet. Med en industriproduktion som alltmer använder låglöneländer som produktionsland för att maximera vinst riskeras inte bara löntagarnas jobb. är löntagarnas skäliga löner hotade. Decennier av ofta hård facklig kamp för rättvisa löner och villkor hotas att utarmas. i , i och i är exempel där löntagarna i förlorade mot låglöneländer på grund av företagens vinststrävan. Den traditionella svenska linjen hos både politiker och fackföreningsrörelsen har varit att acceptera förändringarna av villkoren för produktion och företagande. I stället för att hålla sig kvar i gamla branscher ska löntagarna genom bland annat utbildning få möjlighet att byta till nya arbeten. Men utflyttningen av företag till utlandet för även med sig andra problem. försöker på många sätt att profilera sig som ett välutbildat land där utveckling och forskning får en framträdande plats, även i företagssammanhang. Men om den industriella tillverkningen på ett företag flyttar utomlands finns en stor risk att även utvecklingsavdelningen följer efter. Undersökningar visar att företag ofta förlorar på att ha tillverkning och utveckling på olika ställen. På så sätt riskerar att även förlora den företags- och produktionsnisch vi till stor del profilerat oss på utvecklingen. Men kanske är situationen på väg att förändras i . Den fråga som då måste ställas är om det är för enkelt att lägga ned verksamhet i och flytta till ett annat land. Så är det utan tvivel om man jämför med till exempel och . Fackföreningsrörelsen i är skeptisk till att försvåra och göra det dyrare för företagen att lägga ned. Skälet är att det kan leda till att investeringarna minskar. Det är en viktig invändning mot att skärpa reglerna för företagens ansvar vid nedläggning. Regeringen bör dock undersöka förutsättningarna för hur företag skulle kunna ta ett större ansvar för sina medarbetare i samband med nedläggning eller flytt, utan att detta påverkar investeringsviljan. En sådan översyn bör också, i syfte att bevara svensk konkurrenskraft, belysa och jämföra villkoren mellan olika länder, inte minst inom EU.