ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T324 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färdigställande av genom . Regering och riksdag har beslutat att skall byggas ut till dubbelspår. Stora delar är redan utbyggda och i Falkenbergsområdet pågår nu utbyggnadsarbeten liksom arbetet med tunneln genom . Kvar att bygga ut är Varbergsområdet. mellan och är en av viktigaste järnvägsförbindelser. Den utgör också en del av förbindelsen mellan och och är därför mycket viktig i ett internationellt perspektiv. är hårt utnyttjad för både gods- och persontrafik. Problemet är dock att det råder kapacitetsbrist på återstående enkelspårssträckor. Dessa brister begränsar i hög grad möjligheterna att utöka trafiken. Dubbelspårsutbyggnaden på hela sträckan har pågått och ändå återstår sträckor med enkelspår. Mycket pengar har lagts ned på dubbelspårsutbyggnaden, men de kan till stor del inte utnyttjas fullt ut förrän hela projektet är färdigt. Den regionala tillväxten är beroende av snabba och effektiva transporter. Vi lever i en hård internationell konkurrens och det gäller för regionen att minimera de nackdelar vi har genom avståndet till kontinenten. Såväl persontrafik som godstrafik ökar mycket kraftigt på motorvägen genom . Detta innebär en stor belastning på miljön genom ökade avgasutsläpp, trots åtgärder för att förbättra bilarna. är redan hårt belastat av försurande nedfall. Många sjöar är starkt försurade och en del av dem hålls vid liv genom dyra kalkningsåtgärder. Beträffande omfattar projektet utbyggnad av till dubbelspår från anslutande dubbelspår i Torebo strax norr om till anslutande dubbelspår i . I projektet ingår en bergtunnel genom Tröinge , en bergtunnel genom Skrea och ett tiotal väg- och järnvägsbroar samt nya järnvägsstation. Detta arbete har glädjande nog kommit en bra bit på väg och planeras vara färdigt . Även arbetet med tunneln genom tycks nu gå bra. När det gäller Varbergsområdet finns fortfarande inte något konkret ställningstagande till när genomförandet kommer i gång och kan tänkas bli färdigt. Vad som framkommit tyder på att det dröjer åtskilliga år innan arbeten ens kan påbörjas. Detta är klart otillfredsställande. har, särskilt , svåra trafikförhållanden med både buller- och säkerhetsproblem. Dessutom hindras planering av stadens exploateringar genom osäkerheten, orsakad av hur den framtida järnvägsdragningen blir. Det finns således ett stort antal skäl för att på ett påtagligt sätt öka takten i genomförandet av dubbelspårsutbyggnaden av järnvägen genom , särskilt vad gäller Varbergsområdet.
mot · GU02T325 · 2006-10-30 00:00:00 — Besiktning av svenskregistrerade fordon i andra EU-länder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av gällande svenska regler för besiktning av svenskregistrerade fordon inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en harmonisering av reglerna för kontroll av fordon inom EU. har antalet svenskar, som bor i andra EU-länder, ökat markant. Boendet är inte alltid ett åretruntboende utan kan avse delar av året. Det finns t.ex. många pensionärer, som bor förhållandevis stor del av året i sydeuropeiska länder, och många som arbetar är boende i olika huvudstäder såsom , och . Det är inte ovanligt att nämnda personer medför sitt svenskregistrerade fordon till den temporära bostaden. Problem uppstår då med den obligatoriska årliga besiktningen, som måste utföras av AB . En underlåtenhet att besiktiga fordonet innebär ett automatiskt körförbud. För att undvika detta har många svenskar tvingats att göra en extra resa till för att få fordonet kontrollbesiktigat. Av tillgängliga uppgifter framgår att kontrollbesiktning av fordon sker i alla EU-länder. Därför borde det vara möjligt att låta besiktiga svenskregistrerade fordon hos de olika nationella organ som finns och att där upprättade besiktningshandlingar sedan granskas och godkänns i av AB . Det har också i olika sammanhang, inte minst beroende på säkerhets- och miljökrav, framhållits vikten av att skapa gemensamma regler för besiktningar och kontroll av fordon. Steg har tagits i denna riktning och här bör kunna bli än mer pådrivande med målet att uppnå en fullständig harmonisering inom EU med gemensamma besiktningsregler och ett rapporteringssystem, som innebär att kontrollbesiktning av fordon skall kunna ske var som helst inom EU.
mot · GU02T326 · 2006-10-30 00:00:00 — Utbyggnaden av mellan och i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att nationella plan avseende E 6 mellan och i följs. har en betydande import av varor från länder i och övriga världen. Genom Europeiska unionens utvidgning omfattar varumarknaden även många av de forna . Godstrafiken mellan länderna sker medelst tåg, flyg och i stor utsträckning med hjälp av lastbilar. är genom sitt geografiska läge ett mycket viktigt transitområde för övriga . Transporter sker till och från genom såväl som fyra stora hamnar. Hamnen i är den näst största hamnen i . Godstrafiken i hamnen slår nya rekord och det är den tunga lastbilstrafiken som står för merparten av tillväxten. gick ca gods genom . Hamnen utvidgar sin verksamhet med bl.a. ett nytt logistikcenter , en ny kombiterminal med kapacitet för 100000 årsenheter startas och ytterligare färjelägen med nya uppställningsytor och rampsystem byggs redan. kommer hamnen att disponera 10 roro-lägen för hantering av godstrafik. Åtgärderna enligt ovan möjliggör en beräknad trafiktillväxt . Samtliga ombyggnader beräknas kosta uppskattningsvis . Den stora akilleshälen för hela projektet är dock att infrastrukturen just i omedelbar anslutning till är undermålig. Från och norrut går endast en större väg, vilket de facto är en landsväg inte en fyrfilig utan en tvåfilig landsväg där hastigheten varierar /h /h. går från till och övergår i till en redan befintlig fyrfilig . Den tunga godstrafiken blandas på den nuvarande landsvägen med åtskilliga personbilar där bl.a. pendlare, skolbussar och turister skall samsas med lastbilarna om det trånga vägutrymmet. Antalet olyckor på den mycket hårt trafikerade landsvägen är tyvärr många. Kraven på en utbyggnad av den aktuella landsvägen till en fyrfilig motorväg har varit många . regering har utlovat vägbygget, men skjutit byggnationen år . Ur den nuvarande nationella planen hos kan utläsas att utbyggnaden skall starta , vilket verkar lovande. En miljökonsekvensbeskrivning är redan upprättad och har godkänts av . Oro föreligger dock, baserad på tidigare regerings handlande, att beslutet om att starta utbyggnaden åter skjuts . Med en mycket stor andel godstrafik bestående mestadels av tung lastbilstrafik är en utbyggnad av befintlig tvåfilig landsväg till en fyrfilig mycket angelägen. Hamnens utbyggnad och ökande kapacitet bäddar för mer tung godstrafik, vilket gör behovet av en ombyggnad ännu större. Vägbygget är av stor vikt för den tunga lastbils- och godstrafik som passerar näst största hamn. Utbyggnaden bör ske möjligt, men dock i enlighet med nationella plan för byggandet.
mot · GU02T328 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn stiger på och av sin skolskjuts. har ett antal mycket svåra olyckor med barn som har färdats till och från sin skolskjuts förskräckt och upprört. Frågan om säkerheten för skolbarn som färdas med allmänna kommunikationsmedel till och från skolan har utretts av bl.a. . Vissa åtgärder har vidtagits men visat sig otillräckliga. Många kommuner har tagit sitt ansvar i enlighet med sin kompetens. Bland annat står i i begrepp att ta beslut om inköp och utlåning av reflexvästar till barn i åldern . Den viktigaste åtgärden för att väsentligt öka skolbarnens säkerhet i trafiken återstår dock. Det krävs lagstiftning för att införa ett omkörningsförbud för motortrafik i samband med att barn går på och lämnar sin skolskjuts.
mot · GU02T329 · 2006-10-23 00:00:00 — Parkeringstillstånd för personer med osynliga handikapp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personer med osynliga funktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ ska vara berättigade till särskilt parkeringstillstånd enligt 13kap. 8 § trafikförordningen. På grund av den formulering som återfinns i 13 kap. 8 § trafikförordningen drabbas människor med osynliga funktionshinder, exempelvis personer som har nedsatt funktion i matsmältningskanalen, menligt när det gäller att få parkeringstillstånd utfärdade. Termen rörelsehindrad är i den av antagna handikapplanen ersatt med termen funktionshindrad. I trafikförordningen hänger dock den gamla formuleringen kvar, vilket leder till att personer med nedsatt funktion i inre organ inte omfattas av 13 kap. 8 § trafikförordningen. Genom att ändra skrivningen i 13 kap. 8 § trafikförordningen om rörelsehindrade personer till personer med funktionshinder undanröjs de hinder som utestänger personer med nedsatt funktion i inre organ från att erhålla särskilt parkeringstillstånd. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02T333 · 2006-10-30 00:00:00 — Försäljning av verksamheten inom tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utförsäljning av verksamhet. Ansvaret för byggande och skötsel av våra statliga vägar sköts av . beställer entreprenader för miljardbelopp från det privata näringslivet. som är en stor beställare är en stor entreprenör som utför entreprenader åt . Visserligen uppges det att det är vattentäta skott mellan och , men har en statlig affärsverksamhet alltid ett försteg framför privata näringsidkare, då man i stort sett har tillgång till obegränsad mängd kapital, som skattekollektivet står för. Genom sin starka kapitalbas och nära anknytning till har stora konkurrensfördelar i förhållande till privata entreprenörer. Detta blir särskilt tydligt i glesbygden där möjligheten till uppdrag från har stor betydelse för små lokala entreprenörer. Det har från den tidigare regeringen hävdats att behövs för att upprätthålla konkurrensen på området. Detta påstående jävas av de kartellbildningar som har varit aktuella . utför i inte ringa omfattning även entreprenader åt kommuner. verksamhet tränger staten ut privata aktörer och inte sällan småföretagare från marknaden. För att komma till rätta med dessa förhållanden finns ingen annan lösning än att staten säljer ut rörelse och att därigenom blir en ren beställare av entreprenader. En utförsäljning kan med fördel göras i mindre delar, för att gynna det lokala näringslivet. Detta under förutsättning att det är ekonomiskt försvarbart.
mot · GU02T334 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konkurrensutsättning av färjeverksamhet samt utförsäljning av färjerederi. färjerederi är en av affärsenheter. Färjerederiets huvudsakliga uppgift är att driva färjetrafik åt . Rederiet driver färjeverksamhet i 38 färjeleder för räkning och färjeverksamhet i en färjeled som inte är statlig. I verksamheten har också 8 isvägar ingått. Rederiet har ca 400 anställda och en nettoomsättning på . Vinsten uppgick till . Förutom färjeverksamheten driver rederiet två varv, dels Tenövarvet utanför , dels varv utanför . Rederiet har som uttalad målsättning att öka antalet kunder utanför både vad gäller färjetrafiken och varvsverksamheten. färjeverksamhet är ett av landets största rederier. Oavsett om verksamheten bedrivs ekonomiskt rationellt eller inte är det betänkligt när statlig verksamhet går utanför den egna verksamheten. Rederiverksamheten bör konkurrensutsättas. Först då kan vi få svar på om verksamheten bedrivs med största möjliga effektivitet. Vid en konkurrensutsättning är det viktigt att , i sin roll som beställare, inte bedriver verksamhet som konkurrerar med privata aktörer vid upphandlingen. Färjeverksamheten bör därför säljas ut.
mot · GU02T335 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa monopolet inom järnvägssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av Dalabanan. 1994 lyckades den dåvarande borgerliga regeringen få igenom ett riksdagsbeslut om avreglering av järnvägssektorn. Tyvärr hann det inte genomföras i praktiken, innan den socialdemokratiska regeringen återinförde monopolet inom järnvägen. En avreglering skulle ge möjlighet för trafikanten att välja vilket tågbolag man vill resa med, och det skulle genom konkurrens och rätt beskattning leda till att utveckla både gods- och persontrafik. pekade man på möjligheten att restiden BorlängeStockholm skulle kunna pressas ned och (2timmar och ). För företagsetableringar i är restiderna av största vikt. Järnvägsspåren skulle därför behöva förbättras på Dalabanan. Om SJ fick utsättas för konkurrens på Dalabanan skulle troligen nyare och effektivare vagnmaterial komma att användas och restiden skulle kunna förkortas. Detta skulle i sin tur leda till att avlasta den tunga vintertrafiken upp till . Turismen blir en allt viktigare inkomstkälla för och därför är det av stor vikt att det finns goda och miljövänliga kommunikationer.
mot · GU02T338 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma betydelse för infrastrukturen i . Med utgångspunkt i det som framkommer i regeringens budgetproposition utgiftsområde 21 gällande järnvägen vill motionären påtala vikten av att även den befintliga infrastrukturens skick uppmärksammas. är en mycket viktig pulsåder för trafik söder om , både vad gäller gods- och persontransporter. Det arbete som har bedrivits av och berörda kommuner och regioner för att utreda upprustningen av delen JärnaLinköping, den så kallade Ostlänken, bör få sin fortsättning i liknande arbete söder om . har inlett en förstudie rörande upprustningen av mellan och till maxhastigheten (från dagens ). Men även sträckan mellan och är i stort behov av upprustning. Denna del av stambanan är också en del i den planerade Götalandsbanan. Här bedrivs en idéstudie som förhoppningsvis kan övergå i en förstudie ledd av . Allt detta sammantaget gör att det är viktigt att ta ett helhetsgrepp om upprustningen av , så att resultatet blir en väl fungerande infrastruktur i . Det är viktigt att regeringen ger signaler om hur och i vilken takt arbetet skall bedrivas för att det skall ske på ett konstruktivt och kostnadseffektivt sätt. och väg kommer alltid att behöva varandra och inte minst godstransporter behöver en väl fungerande järnväg med goda möjligheter till omlastning från väg till järnväg och vice versa. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02T339 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafiken mellan och att klassas som allmän färjeförbindelse och därmed att kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap inom ramen för ett system med bokningsrätt. har arbetat för att färjeförbindelsen mellan och ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. har ärendet aktualiserats i genom såväl skriftliga frågor som motioner. skrev och ett brev till med en vädjan om en skyndsam beredning i , så att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan skulle kunna komma till stånd möjligt. Färjetrafiken mellan och är av stor betydelse för de boende och näringslivet på ön liksom för turismen. Den förutvarande regeringen har förklarat att den har varit villig att verka för en positiv lösning för Visingsöfärjan. I praktiken har emellertid väldigt lite hänt. I den trafikpolitiska propositionen (prop. 2005/06:160) gavs dubbeltydiga signaler. Å ena sidan öppnade de skrivningar som fanns i propositionen för att förbindelsen skulle kunna övergå i statligt huvudmannaskap. Å andra sidan tydde propositionstexten (s. 271) på att en sådan förändring i så fall skulle kunna leda till att den nuvarande bokningsrätten skulle försvinna, möjligen till förmån för ett system med förtur. konstaterade vid sin behandling av propositionen att den dåvarande regeringen hade tillsatt en förhandlingsman och kontaktperson i frågor som gällde huvudmannaskap för vissa färjeleder m.m. (bet. 2005/06:TU5). följde utskottet (prot. 2005/06:131). En utgångspunkt för strävanden som har funnits lokalt har varit att en förändring av huvudmannaskapet skulle ske inom ramen för en bevarad bokningsrätt. Bokningsrätten är viktig, inte minst för att de boende på ska kunna känna trygghet inför sina resor till och från ön. En förändring av huvudmannaskapet bör därför, enligt min mening, ske utan att bokningsrätten överges. Frågan om Visingsöfärjans framtid har varit en ytterst segdragen historia. Att handläggnings- och beredningstiderna har varit så långa framstår som svårbegripligt. måste statsmakterna komma till skott i detta ändå relativt okomplicerade ärende. Inte minst de boende på har väntat alltför länge på en tillfredsställande och långsiktig lösning för Visingsöfärjan.
mot · GU02T341 · 2006-10-30 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , sträckan mellan och , bör byggas om till motorväg, exempelvis genom att alternativa finansieringslösningar som PPP (public-private partnership) används. Frågan om en ombyggnad av , sträckan mellan och , har varit aktuell . Och skälen för att genomföra en ombyggnad är mycket starka. Sträckan mellan och är en av absolut farligaste vägar. I massmedierna kallas den inte sällan för dödens väg. Trafikanterna utsätter sig för livsfara. har vissa åtgärder för att höja trafiksäkerheten på vägen vidtagits. Det är självfallet bra. är det emellertid så att huvuddelen av sträckan inte har byggts om till motorväg. Det är den enda delen av hela sträckan mellan och , via , som inte är motorväg. Trafiksäkerhetsperspektivet är naturligtvis centralt. Men en ombyggnad av vägen till motorväg är också viktigt för att tillgodose näringslivets behov av säkra och effektiva transporter. Framkomligheten för gods och varor minskar och tillväxten i området hämmas av den undermåliga vägstandarden, detta som trafikintensiteten ökar, inte minst med tung trafik. Det är av väsentlig betydelse både av trafiksäkerhetsskäl och för att inte hämma tillväxten i området att byggs ut till motorväg utan fördröjning. Detta kan ske genom att alternativ finansieringslösning, t.ex. PPP public-private partnership används. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02T343 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbyggda vägar och ökad järnvägskapacitet i södra . I bor av landets befolkning, men bara av de statliga infrastrukturmedlen går hit. Här sker hälften av alla godstransporter i , och det ställer stora krav på de skånska vägarna och järnvägarna. Inte minst i södra med som viktig centralort öppnas nya möjligheter med det förändrade . från 1989 har färjetrafiken till och från ökat kraftigt. I och med de nya EU-ländernas inträde i unionen har utvecklingen accelererat. spelar hamn en nyckelroll för som transitland för varor och människor. Det transporteras 1,6 miljoner passagerare och 150 000 lastbilar via hamn. Planerna på utbyggnad med ny djuphamn och ny terminal är redan långt komna. har många fördelar som hamnstad. Härifrån är avstånden kortast till betydelsefulla hamnar som och , och de naturliga förutsättningarna för en hamnutbyggnad finns. En utbyggnad anses inte bli särskilt kostnadskrävande. Därför borde framtiden för som hamnstad se ljus ut. Men tyvärr finns det också hot och hinder. Det avgörande hindret är oförmåga på riksnivå att förstå hur skånska möjligheter ska utnyttjas. Hela spelar en viktig roll för den svenska ekonomiska tillväxten. Här finns företagande, utbildning och forskning av hög klass. Här sker också hälften av alla godstransporter i , och det ställer stora krav på de skånska vägarna och järnvägarna. Mot den bakgrunden är det beklagligt att satsningarna på skånsk infrastruktur varit så blygsamma. Det knyts nu stora förhoppningar till den nya regeringens satsningar på goda kommunikationer och dess tankar om alternativa lösningar för att finansiera satsningar på infrastruktur. Utan en visionär satsning på infrastruktur kommer utvecklingspotential att förbli delvis outnyttjad. För hamn är det avgörande att vägar och järnvägar klarar av en växande trafik, men har viktiga trafiksatsningar skjutits upp. Den nödvändiga utbyggnaden av har skjutits . Upprustningen av två hårt belastade vägar till ligger enligt planerna långt , väg 19 (YstadKristianstad) och väg 13 (YstadHörby). Den hårt belastade väg 19 behöver graderas upp till längre sträckor 90-väg och få mötesfrihet med mitträcken. Väg 13 behöver förbättras för att öka framkomligheten och trafiksäkerheten. Järnvägen YstadMalmö behöver byggas ut med dubbelspår för att klara kapacitetsökning och öka möjligheterna till spårburna godstransporter. Helt uppenbart skulle ökade satsningar på skånsk infrastruktur vara samhällsekonomiskt lönsamma för , för och för hela .
mot · GU02T344 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en djuphamn i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skyndsam handläggning av olika tillståndsprövningar i samband med Norviks hamn. Norvik i nya hamn Det behövs en djuphamn i . En sådan skulle gynna tillväxt, företagande och en god miljö såväl på som i . Då kan även bidra till hela tillväxt! I Norvik finns tillgång för att anlägga en ny djuphamn med tillhörande verksamhet. Denna utvecklingsmöjlighet finns inte någonstans i huvudstadsregionen räknat från i norr till i söder. Hela vinner på att dessa planer genomförs. Med en ny hamn i avlastas de långa och trånga farlederna genom våra fantastiska skärgårdsvatten in till från tung fartygstrafik. Man kan också kraftigt minska lastbilstrafiken i om hamnbygget kombineras med ett utbyggt dubbelspår på Nynäsbanan. Utvecklingen kräver en ny hamn i , och då är Norvik ett självklart alternativ. De stora containerdrakarna /Sealand av världens samlade containerfartygskapacitet, kinesiska Cosco som en av de världsledande inom containertrafiken samt av marknaden kommer inte att trafikera innerhamnarna i vare sig , eller . En ny hamn i kommer att gagna miljön och tillväxten för , , och hela . Om huvudstadsregionen rullar på gör även övriga det! En hamn i är en nödvändig satsning som borde ha stått klar . Ett förverkligande av utbyggnaden av en ny hamn i närmar sig med stormsteg. För att hamnen ska kunna anläggas kommer det med största sannolikhet att behövas en del regeringsbeslut och åtgärder i form av olika prövningar och beslut. Det är viktigt att regeringen ser positivt på etableringen av en djuphamn i samt att all handläggning sker skyndsamt.