ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ238 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återkomma till med en lösning av finansieringen av omhändertagande av privatinförda glasförpackningar, eftersom denna hantering ej omfattas av det svenska producentansvaret. Svensk Glasåtervinning (SGÅ) sköter, på uppdrag av de företag som omfattas av producentansvaret, insamling och upparbetning av svenska glasförpackningar. Insamlingen är välfungerande, och den insamlade mängden överstiger med marginal de återvinningsnivåer som har ställts upp i producentansvarsförordningen. Insamlingen sker vid ca 7500 återvinningsstationer runt om i landet. Det insamlade glaset levereras till i län och upparbetas där till råvara för nya glasprodukter. Till skillnad från t.ex. aluminiumburkar har det insamlade glaset ett negativt materialvärde, vilket medför att finansieringen av insamling och upparbetning av glasförpackningar helt bygger på att förpackningsavgifter har erlagts för varje insamlad förpackning. Detta väl fungerande system håller dock på att slås sönder på grund av kostnaderna för omhändertagande av privatinförda glasförpackningar, framför allt vin- och spritflaskor köpta i och . En undersökning visade att vid några återvinningsstationer i var mer än hälften av de flaskor som slängdes i glasiglon köpta utomlands, vilket innebär ett stort underskott i SGÅ:s finansiering. har hanteringen av detta glas, som man egentligen inte har något ansvar för, kostat och SGÅ:s ägare mer än och problemet accelererar. I sin rapport av glasflaskor (M 20303/3993/Knb) slog fast att hanteringen av de privatinförda flaskorna ligger utanför producentansvaret och därmed är kommunernas ansvar, i avvaktan på en harmonisering av förpackningsavgifterna i . Kommunerna har dock inte några system för att hantera dessa glasmängder, varför föreslog att kommunerna skulle ge SGÅ i uppdrag att mot ersättning omhänderta även privatinförda glasflaskor. Som en följd av detta tog SGÅ, Kommuner och Landsting samt () fram ett modellavtal för samverkan kring denna hantering. Vid framtagandet av avtalet fanns en samsyn mellan parterna, men strax ändrade RVF sin tidigare positiva inställning och rådde kommunerna att avvakta med att ingå en överenskommelse med SGÅ i väntan på en nationell helhetssyn inom detta område. Några avtal mellan SGÅ och kommunerna har därför inte kunnat tecknas, och finansieringen av omhändertagandet av de privatinförda förpackningarna är fortfarande olöst. Detta innebär att SGÅ, av ekonomiska skäl, kan tvingas begränsa insamlingen av privatinförda glasflaskor i de områden i där privatinförseln har störst omfattning. En sådan sänkning av ambitionsnivån får negativa följder för såväl miljön som den kommunala avfallshanteringen och kan i en förlängning ge negativa effekter på samhällsekonomin och även påverka lokala arbetstillfällen i Sydnärke. För att undvika dessa negativa följder bör regeringen, i avvaktan på en harmonisering av förpackningsavgifterna på europeisk nivå, återkomma till med förslag till lösning av finansieringen av insamlingen av privatimporterade glasförpackningar.
mot · GU02MJ239 · 2006-10-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag som bidrar till att rennäringen kan bedrivas på ett sådant sätt att den ger renskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt, bärkraftigt sätt. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Det är i vårt lands intresse att denna näring kan fortleva som en del av den samiska kulturen. Rennäringen ska bedrivas så att den ger renskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt, bärkraftigt sätt. är situationen svår för de renskötande samerna. Detta bland annat med anledning av de senaste årens rättsliga processer gällande prövning av den urgamla nödvändigheten att låta renarna finna vinterbete i skogslandet när betessäsongen i fjällen är förbi. Processerna började i , fortsatte till och senare till . Eftersom samerna i hög utsträckning saknar skriftliga urkunder och rennäringen bedrivs efter mångtusenåriga ekologiska uthållighetsprinciper, som inte efterlämnar några synliga bevis i form av stallar eller ladugårdar, har den ena samebyn efter den andra förlorat i olika domstolsprocesser. De omfattande skadestånden och rättegångskostnaderna har lett till att samebyarna riskerar konkurs. I och med detta finns en risk att grunden för fortsatt ekologiskt uthållig renskötsel sätts ur spel. En förutsättning för fungerande rennäring är tillgången till vinterbeten. Eftersom rennäringen är av stor betydelse för den samiska kulturen och språket finns det anledning att värna om rennäringens långsiktiga överlevnad. tillkallades en kommitté med uppgift att lämna förslag till en ny rennäringspolitik samt göra en översyn av stödet till rennäringen, samisk kultur, rennäringsadministrationen, rennäringslagstiftningen med mera. Kommittén, som antog namnet , avlämnade sitt betänkande . I betänkandet lämnades förslag om hur renskötseln bör organiseras och vilka uppgifter som i fortsättningen bör vara myndighetsuppgifter. Vidare granskades förhållandet mellan rennäringen och andra areella näringar. I utredningens uppdrag låg att lämna förslag till hur förutsättningar kan skapas för en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt långsiktigt hållbar rennäring. I utredningens betänkande presenterades en rad konkreta förslag. Utredningens förslag har även varit föremål för remissförfarande. Därutöver finns ett omfattande utredningsmaterial gällande jakt, fiske, gränsdragning etcetera. Således bör det nu finnas goda möjligheter att lägga fram förslag som följer motionens intentioner.
mot · GU02MJ240 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny beslutsinstans för skyddsjakt och viltvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inventering av rovdjursstammen för att bedöma behov av reglerad licens- eller avlysningsjakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den ekonomiska ersättningen till dem som får djur dödade av rovdjur ska förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det ska bli tillåtet att skydda sina husdjur mot pågående rovdjursangrepp oavsett var det sker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fullgod ersättningsammunition innan blyförbudet träder i kraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta jakt på skarv året runt. Jakt och viltvård engagerar många människor i hela . Ambitionen för den nya regeringen borde nu vara att säkerställa en frisk och livskraftig viltstam genom att viltvård och jakt sker på rätt sätt. För att åstadkomma detta finns ett antal frågor som behöver förändras inom jakt- och viltvårdsområdet. Vargar är sällsynta i stora delar av , men det finns många vargflockar i , , och . Reviren går över gränserna mellan dessa län och det är därför viktigt att antalet föryngringar ses utifrån ett lokalt perspektiv. Därför tycker vi att frågor som rör skyddsjakt och viltvård skall beslutas nära dem de berör, exempelvis länsstyrelserna, och i samråd med jägarna. För att kunna göra riktiga bedömningar behövs en inventering av rovdjursstammarna , som underlag för att kunna avgöra behovet av reglerad licensjakt eller avlysningsjakt av bland annat varg. Vidare anser vi att människor vars djur dödats av rovdjur skall få en bättre ekonomisk ersättning än vad som föreligger . Vi vill därför utreda förutsättningarna för ett nytt och bättre ersättningssystem. En viktig inriktning för ett sådant ersättningssystem är att det skall gälla fler omständigheter än samt täcka högre skadebelopp. När det gäller skyddsrätten skall den gälla alla tamdjur och under pågående angrepp även på djur utanför hägn. Den omarbetade skyddsrätten i jaktförordningens 28 § räcker inte. Vad gäller blyförbudet kan detta inte vara aktuellt innan en fullgod ersättningsammunition finns att tillgå men kan kvarstå vid jakt på våtmarker. Skarven breder ut sig på ett oroande sätt och ger nu miljöpåverkan, vilken kan ses ända upp efter Hälsingekusten. Skarvens påverkan på yrkesfisket är också stor, vi vill därför att det skall bli tillåtet att jaga skarv .
mot · GU02MJ241 · 2006-10-26 00:00:00 — Minskat regelkrångel för potatisodling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minskat regelkrångel för potatisodling. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet, är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För potatis gäller 16 regelverk inom jordbruksområdet, 16 regelverk inom miljöområdet, 38 informationskrav för grönsaksproduktion, 17 informationskrav för utsäde och 22 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GU02MJ242 · 2006-10-26 00:00:00 — Minskat regelkrångel för mjölkbönder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minskat regelkrångel för mjölkbönder. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet, är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För mjölken gäller: 50 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 71 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 20 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GU02MJ243 · 2006-10-26 00:00:00 — Minskat regelkrångel vid fårhållning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska regelkrånglet för att hålla får. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet, är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För det lilla fåret gäller: 31 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 40 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 23 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GU02MJ244 · 2006-10-26 00:00:00 — Minskat regelkrångel vid grishållning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska regelkrånglet för att hålla grisar. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet, är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För den lille grisen gäller: 30 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 36 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 21 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GU02MJ245 · 2006-10-26 00:00:00 — Minskat regelkrångel vid hållande av mjölkkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska regelkrånglet för att hålla mjölkkor. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet, är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För att hålla kor gäller det för bonden att leva upp till: 48 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 50 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 20 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GU02MJ246 · 2006-10-26 00:00:00 — Minskat regelkrångel vid morotsodling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska regelkrånglet för att odla morötter. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet, är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För att ge företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. En företagare ska ägna sin tid åt att arbeta med och utveckla produkten eller tjänsten inte fastna med pappersarbete. För moroten gäller: 14 regelverk inom jordbruksområdet, 15 regelverk inom miljöområdet, 13 informationskrav för grönsaksproduktion, 15 informationskrav för utsäde och 20 informationskrav inom miljöområdet. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle ge ytterligare till ökad tillväxt och fler jobb.
mot · GU02MJ247 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dumpade skeppsvrak. Vi är många som gläds åt vackra skärgård. Tyvärr verkar inte skärgården vara lika kär för alla. Ett tilltagande problem är skeppsvrak som dumpas och förstör naturen. Bakgrunden till motionen är de mångåriga besvär som flera skärgårdskommuner, bl.a. , har av dumpade skeppsvrak. Fartyg transporteras till kommunala vattenområden och blir sedan snabbt sjöodugliga och sjunker. Kommunen kan inte låta bli att agera för att bli av med vraken. Det vore detsamma som att sanktionera att kommunens vattenområden används som allmän dumpningsplats och kyrkogård för fartyg som dess ägare finner för gott att göra sig av med. Lagstiftningen kring skeppsvrak är otydlig och otillräcklig . För det första saknas lagstiftning som ålägger någon myndighet att transportera bort dumpade skepp om dess ägare inte kan påträffas. Det finns regler som gör det möjligt att snabbt röja bort hinder (t.ex. dumpade vrak) för sjöfarten eller yrkesfisket, men inga regler som gör att man lika snabbt kan få bort motsvarande hinder för fastighetsägare att utnyttja sin fastighet (vattenområde i det här fallet). För det andra innebär dagens regler att fartygsägaren kan skjuta över ansvaret och kostnaderna för att röja undan vraket på kommunen. Om ett sjunket skepp kan identifieras och knytas till en ägare kan kommunen begära handräckning av kronofogden för att bli av med det. Eftersom ägaren, om vederbörande går att identifiera, ofta saknar ekonomiska medel för att bekosta kronofogdens kostnader för bortforslingen, får kommunen i egenskap av sökande stå för kostnaderna. Om skeppen dumpas på vattenområde som ägs av någon enskild gäller naturligtvis motsvarande för dessa. Det torde inte vara någon helt ogrundad gissning att sådana fastighetsägare gärna ser till att vraken driver över på kommunalt vattenområde för att därigenom bli av med problemet och stora kostnader. Reglerna borde vara sådana att kända ägare har ansvar för sina fartyg, oavsett om de flyter eller inte, och det är olämpligt att det ansvaret kan föras över på en fastighetsägare som bara vill kunna freda sin fastighet och hålla rent i skärgården. Jag efterlyser insatser från statens sida för att komma till rätta med problemen. Att röja undan skeppsvrak är inte en kärnverksamhet.
mot · GU02MJ248 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en klar strategi för hur systemet med havdagar kan införas i . Den nya borgerliga regeringen avser att lägga stor kraft på att säkerställa och som levande hav. En nationell havsmiljöstrategi skall utarbetas, vilket är mycket bra. När det gäller att reglera ett långsiktigt hållbart fiske är systemet med kvoter en del av helheten. Utformningen är dock av avgörande betydelse för hur vi utnyttjar den samlade resursen som finns i våra fiskbestånd. Frågan är inte bara nationell utan är också starkt påverkad av EU:s fiskepolitik. Nuvarande system där TAC, totalt tillåten fångstmängd, är en viktig del som leder till oönskade effekter. Inte minst gäller det i med det där vanligt förekommande blandfisket. Det har uppmärksammats att systemet i sig leder till dumpning av fisk. Detta måste ses som ett enormt resursslöseri. När kvoten för en art är slut får den inte längre landas, varför den sorteras ut och slängs tillbaka i havet. Problemet är att denna fisk inte överlever, vilket vare sig gynnar beståndet eller fisket. Alla blir förlorare. Den lösning på problemet som av allt att döma är en bra och framkomlig väg är att införa ett system där man reglerar fiskeansträngningen genom s.k. havdagar. Detta kan också kombineras med selekterande redskap. Det finns i ett sådant system ingen anledning att dumpa fisk och det bör heller inte vara tillåtet. Den försöksverksamhet med havdagar som verkar kunna genomföras i är naturligtvis ett stort steg i rätt riktning, men det måste finnas en tydlig strategi på hur man går vidare så att systemet också kan införas i . Parallellt med försöket i är det då viktigt att förutsättningarna i klargörs genom ett samarbete mellan , och . Frågan måste också drivas på EU-nivå. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GU02MJ249 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalt anpassat strandskydd. Strandskyddet har varit och är mycket viktigt för att bibehålla den fria allmänna tillgängligheten till våra stränder längs våra kuster, sjöar och vattendrag. Det är därför viktigt att strandskyddet är en skyddsbestämmelse i . Värdet och respekten för strandskyddet måste upprätthållas, men då krävs att man på ett planmässigt sätt kan göra skyddet lokalt anpassat utifrån lokala förutsättningar inom ram. Annars är risken överhängande att strandskyddet som sådant ifrågasätts och det vore mycket olyckligt. En del av problematiken är det stora trycket på dispenser inom områden med stort exploateringstryck, t.ex. i attraktiva skärgårds- och kustområden. Här krävs naturligtvis fortsatt hög restriktivitet. En annan del av problemställningen är den vilja från många kommuner att locka med attraktivt sjönära boende. I det sistnämnda fallet rör det sig inte sällan om glesbygdskommuner med problem med utflyttning som vill utnyttja sin, vad man upplever, oändliga resurs i form av strandnära lägen. Jag menar att i båda fallen är lösningen att man skall kunna anpassa strandskyddet lokalt bättre än . Det är då viktigt att få en bred lokal förankring för att få full acceptans och respekt för gällande strandskydd. Den kommunala översiktsplanprocessen är ett utmärkt redskap och borde kunna utnyttjas också för detta ändamål. Den stora fördelen är bl.a. det demokratiska samrådsförfarande som finns inbyggt i denna process. Kravet på den kommun som vill ha lokalt anpassat strandskydd är att en noggrann inventering genomförs, som visar vilka områden som är mer värdefulla från både biologisk synpunkt och tillgänglighetssynpunkt och vilka som är mindre värdefulla. Resultatet blir då, med största sannolikhet, ett förslag där strandskyddet inom vissa områden utvidgas och inom andra områden krymper. Höga naturvärden måste bevaras och privatisering av själva strandremsan förhindras. Riksintresset upprätthålls genom att det är , d.v.s. staten, som slutligen godkänner det lokalt anpassade strandskyddet. Utifrån detta kan man sedan planera övrig markanvändning, t.ex. bebyggelseutveckling. Nödvändiga dispenser kommer att bli färre och respekten för strandskyddet bättre genom att gällande strandskydd är förankrat lokalt. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02MJ250 · 2006-10-25 00:00:00 — Utökad skyddsjakt på säl tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökad skyddsjakt på säl. De utökade sälbestånden och sälarnas fredning har medfört att sälskador på fiskeredskap och fiskfångster ökat dramatiskt. Skadorna är nu så omfattande att det småskaliga yrkesmässiga kustfisket är hotat. Det handlar om en hel yrkeskår som är på väg att utraderas en livsstil som kommer att försvinna om inget radikalt görs . Trots utvecklingen av skadeförebyggande medel och metoder för att hindra sälarnas angrepp på redskap och fångst, samt möjligheten att bedriva begränsad jakt, ökar problemen för kustfisket. Den totala omfattningen av sälskadorna beräknas av berörda länsstyrelser till . har endast anslagits under innevarande år för att kompensera yrkesfiskarna för deras förluster. Detta är enligt vår mening inte hållbart. Vi anser att nuvarande skyddsjakt/avlysningsjakt skall ges en kraftigt utökad tilldelning och om detta inte ger tillräcklig effekt, bör det övervägas att återinföra skottpengar på säl i de mest skadedrabbade områdena. Det finns också ett stort behov av översyn av regelverket för jaktens bedrivande för att få en bättre samstämmighet med de förhållanden som gäller för . För att få en bättre anpassning till de regionala förhållandena anser vi också att länsstyrelserna skall vara beslutande i frågor som berör insatser mot sälskador.
mot · GU02MJ252 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av det kustnära fisket i . Det kustnära fisket i är unikt såtillvida att allt fiskevatten är enskilt ägt antingen via bysamfälligheter eller enskilda fastighetsägare. Även om fisket i denna skärgård, som runt hela , har minskat är fisket fortfarande viktigt för både lokala företag och arbetstillfällen som för uppdraget att leverera god fisk med hög kvalitet till de svenska köksborden. Dessutom är det nära kustfisket oerhört viktigt för en naturligt levande kustmiljö som är avgörande för att också kunna utveckla skärgårdsturismen och nya jobb. har de aktiva kustfiskarna upplevt en negativ debatt om kustfisket och beslut som innebär en konfiskering av deras enskilda egendom som myndigheter och samhället i övrigt har bejakat turismutveckling och turistfiske. Det finns en oro för att det kustnära fisket återigen ska drabbas av ytterligare begränsningar som kommer att leda till avveckling av det kustnära fisket. En anledning är att en arbetsgrupp med den finska regeringens uppdrag vill lägga ytterligare tidsbegränsningar för användandet av fasta redskap, vilket framför allt slår mot de svenska kustfiskarna i . Därför är det viktigt att regeringen agerar för att säkra ett fortsatt kustnära fiske i .
mot · GU02MJ253 · 2006-10-24 00:00:00 — Miljöstöd även till åkrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även åkrar bör erhålla stöd för minskat växtnäringsläckage. Regelverken för EU-ersättningar och miljöstöd i fungerar rätt väl, men inget system är perfekt och i vart fall följande förändring bör genomföras. Miljöersättning erhålles för åtgärder för minskat växtnäringsläckage fånggröda och vårplöjning i slättbygder i södra och undantaget . Även jordar i kan må väl av dessa åtgärder, och dessa ersättningsformer bör innefatta även .