ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02C229 · 2006-10-20 00:00:00 — Ändrade regler för markanvändningsbestämmelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vad som bör beaktas i den pågående översynen av PBL (). En aktiv bostadspolitik är av betydelse för att bryta segregation och få ett mer sammanhållet samhälle. Därför ligger det i allas vårt intresse att vi skapar bostadsområden som har flera olika typer av boendeformer. Vi bör från politiskt håll främja en utveckling där nya hyreslägenheter byggs i villaområden och där nya villor byggs i hyreshusområden. byggdes hyresrätter i (villaområde i ) för att den politiska ledningen ansåg det vara viktigt att blanda upplåtelseformerna. är samtliga omvandlade till bostadsrätter. Det finns även liknande exempel från andra kommuner. För att motverka denna utveckling bör vi därför se över markanvändningsbestämmelserna i samband med den översyn av PBL () som föreligger. Med upplåtelseform som markanvändningsbestämmelse skulle kommunen kunna sälja marken till ett lägre markpris till dem som bygger hyresrätter. Det innebär att kommunen får bättre möjlighet att påverka till exempel en utveckling där det byggs fler hyresrätter inom vissa egnahemsområden. Vid en sådan förändring av PBL kommer det finnas fortsatta möjligheter att omvandla hyresrätter även om marken har upplåtits av kommunen under förbehåll att den nyttjas för byggande av hyreshus. Det nya är att en planbestämmelse för hyresrätt som upplåtelseform skulle innebära att en eventuell omvandling måste föregås av ett politiskt ställningstagande i kommunfullmäktige, vilket är av vikt om politiken skall kunna styra utvecklingen mot ett mera integrerat boende.
mot · GU02C230 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning mellan myndigheter samt automatisk försäkringsutbetalning till efterlevande. Vid byte av bostad krävs endast en adressändring på ett papper och alla berörda myndigheter blir underrättade. Samordning mellan myndigheter sker dessvärre inte vid dödsfall då efterlevande skulle behöva det som mest. Försäkringsbolagen har ingen skyldighet att hålla sig underrättade när någon dött och meddela efterlevande att den avlidne hade en försäkring hos dem. Det som den avlidne tidigare sparat i en livförsäkring syns inte i aktuella papper. De efterlevande måste själva ringa till samtliga försäkringsbolag för att ta reda på om den avlidne hade tecknat någon försäkring hos dem. Detta gäller även försäkringar som tecknats genom ett fackligt förbund. En del anförvanter har ingen kännedom om detta förfaringssätt, medan andra känner till systemet men anser det vara psykiskt påfrestande att själv tvingas ta dessa kontakter. Det är anmärkningsvärt att anhöriga inte får kännedom om medel som de skulle vara berättigade till, inte minst i vårt datoriserade samhälle. skickar inte ut dödsfallsintyget automatiskt. Pensionsutbetalningen, där det var aktuellt, stoppas inte heller automatiskt, utan den anhörige får, om anförvant ej meddelat dödsfallet, senare återbetala beloppet i efterhand. Ansökan till måste ske för att man inte ska gå miste om retroaktiv änkepension. Det borde på ett enkelt sätt finnas möjligheter att förenkla åtminstone denna typ av hantering speciellt med tanke på att denna byråkrati ökar frustrationen för människor som befinner sig i en redan svår och utsatt situation. I den aviserade försäkringsavtalslagen bör regler om samordning mellan myndigheter samt automatisk försäkringsutbetalning till efterlevande ingå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02C231 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter att byta till s.k. gårdsnamn. Den här frågan är förstås ingen stor fråga eller s.k. kioskvältare i . Gårdsnamn är dock vanliga i mitt hemlän ! Kanske är, som sagt, frågan inte så vanlig i storstäderna , och och därför finns tydligen svårigheter att få genomslag för detta ärende hos olika myndigheter. Gårdsnamnen har historiska vingslag över sig, men jag är inte säker på att olika statliga myndigheter förstått detta. och länsrätternas njugga och negativa inställning då folk vill byta namn just genom att återtaga gårdsnamn är förvånande och rubrikerna i tidningarna här i har varit många och uttalandena mot just och länsrätten också många och hätska. Det här är kultur med mångårig tradition och något vi skall vara rädda om.
mot · GU02C232 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av konsumentupplysning för klädköpare. EU har skaffat sig en omfattande förmåga att lägga sig i frågor som vi själva, här i kan klara. har EU haft och kanske har man fortfarande synpunkter på att vi i kräver s.k. tvättråd i de kläder vi köper. Tvättråden är ypperlig konsumentupplysning i varje fall för oss som inte har så omfattande kunskap om vad som är bomull, ylle, silke o s v och veta om det skall vara 40 eller som tvättgrader. har vi tvättråden och dessa bör vara kvar. EU måste ha annat att syssla med än sådana här saker. Undra på att kritiken mot EU finns.
mot · GU02C233 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka tillgängligheten till bostäder för äldre. har en ständigt ökande befolkning som på grund av åldersskäl har speciella behov. används principen om kvarboende i den vanliga bostaden. Dock är de flesta bostäder inte anpassade för att äldre ska kunna bo kvar och klara sig med hemtjänst. Exempel på detta är trånga toaletter och hallar som gör det omöjligt att få in hjälpmedel som exempelvis en rullator, eller för hemtjänstpersonalen att på ett riktigt och ergonomiskt sätt kunna hjälpa den äldre. Kvarboende är en i grunden bra princip eftersom många äldre känner en stor otrygghet i att behöva lämna det som varit deras hem . Men problemet med kvarboende är att bostaden sällan är anpassad för äldre människors behov. Alla äldre vill dock inte bo kvar hemma eftersom de då får en mödosammare vardag, men det är svårt att få en plats på ett särskilt boende. Genom att öka tillgängligheten till bostäder som är utformade för äldres behov kan fler äldre få hjälp, som hemtjänstpersonalens arbetssituation förbättras. Det är också viktigt i ett framtidsperspektiv, att redan nu planera för var den stora gruppen fyrtio- och femtiotalister ska bo när de kommer vara i behov av särskilt anpassade bostäder för äldre.
mot · GU02C234 · 2006-10-18 00:00:00 — Förbud mot ormar i hyreshus tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot farliga och giftiga ormar i hyreshus. När det sker rymningar av farliga och giftiga ormar i hyreshus utgör detta en stor yttre fara för de som lever i dessa bostadshus. Att ägaren har ett ansvar för förvaringen av djuret, och därmed också för brister i förvaringen av densamma är det ingen tvekan om. Den som vill äga farliga eller giftiga ormar där ägandet är tillåtet enligt föreskrift i lag för privatpersoner ska naturligtvis få göra det, förutsatt att djuret inte förvaras i ett hyreshus. Och förutsatt att personen ansvarsfullt förvarar ormen i ett för tredje man säkert sätt. Förvaring bör bara tillåtas i privatägd bostad, detta för att inte utsätta tredje man för fara. Det borde också för bostadsrättsföreningar vara möjligt att i stadgar förbjuda medlemmar att i bostaden förvara giftiga och farliga ormar, eftersom tredje man även i denna form av bostadshus utsätts för fara. Med anledning av ovanstående motivering bör giftiga och farliga ormar förbjudas i hyreshus då de även utgör en fara och ett hot för de övriga boende i bostadshuset.
mot · GU02C235 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att fler hyresrätter med rimlig hyra byggs för ungdomar. Nytillträdda på bostadsmarknaden är en av de grupper som hårdast får känna av bristen på lägenheter. Den värst drabbade gruppen är ungdomar och studenter som ofta tvingas till att hyra i andra eller tredje hand eller bo kvar hos sina föräldrar. Alltför ofta händer det att ungdomar som fått in en fot i arbetsmarknaden i en ny stad tvingas säga upp sig eftersom de inte har möjligheter till en bostad i den ort där de arbetar eller missköter sina studier på grund av den stress som en otrygg bostadsmarknad orsakar. Det är oacceptabelt att ungdomar ska gå miste som sin chans till studier och karriär på grund av att de inte har ett boende. Det är angeläget att man ser till att förutsättningarna för arbete finns. I detta spelar den egna bostaden en avgörande roll. Vi ser att hyresgäster, och särskilt då vissa grupper som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden, står inför en rad olika hot. Med den borgerliga regeringens politik är allmännyttans hyresnormerande roll hotad och avskaffandet av räntebidrag och investeringsstöd till studentbostäder och hyreslägenheter riskerar att höja hyrorna. Bristen på billigt boende förskjuter etableringen på arbetsmarknaden. Att ungdomarna etablerar sig tidigare på arbetsmarknaden är avgörande för hur vi ska klara framtida försörjning och välfärd. Tillgången till bostäder kan påskynda denna process.
mot · GU02C236 · 2006-10-22 00:00:00 — Översyn av utsökningsbalkens regler om avhysningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av översyn av utsökningsbalken. Samhället gör i många fall betydande ingrepp i den enskilda individens liv. I de flesta fall är myndigheternas ingrepp tydligt reglerade. Det framgår vilken myndighet som ansvarar för vad, från vilken dag ränta ska utgå etc. Ett av de största ingrepp samhället kan göra, är att ta ifrån en individ/familj sin rätt att förfoga över sin bostad. En människa som berövas sin bostad förlorar ofta sitt viktigaste sociala fotfäste. För den som mister den egna bostaden väntar ett liv i utsatthet och misär. Han eller hon blir hemlös. Det är därför svårt att tänka sig något mer integritetskränkande ingrepp i den enskildes liv än en avhysning. Därför borde de regler som styr förfarandet när samhället tvångsvis verkställer en förpliktelse att avflytta från sin bostad noga precisera dels den berördes rättigheter och dels de inblandade myndigheternas olika ansvar för verkställigheten. Så är det inte . Det står alldeles klart att detta är en samhällelig åtgärd gentemot människor som ofta är i en mycket dålig psykisk kondition. Dagens regler återfinns i 16 kap. 19 § utsökningsbalken. Regleringen är i grunden densamma som vid balkens tillkomst . De regler som finns avser endast kronofogdemyndigheternas hantering av avhysningsärendet hos myndigheten. Andra aktörers ansvar främst de sociala myndigheterna regleras inte där. Dagens reglering ger ofta upphov till besvärliga tolkningar och gränsdragningar. Som exempel kan nämnas att de sociala myndigheterna uppfattar sin roll i avhysningsförfarandet på vitt skilda sätt. Olika rutiner för hanteringen har således utvecklats på olika håll i landet. I praktiken genomförs avhysningarna därför på olika sätt. Den ofta tillämpade metoden att genomföra avhysningen genom att byta lås och namn på dörren saknar närmare reglering i lagen. Reglerna om transportörens eller fastighetsägarens ansvar och skyldigheter i samband med avhysningen rymmer oklarheter som inte sällan ger upphov till skadeståndsanspråk. Detsamma gäller ansvaret för det borttransporterade godset. Men den främsta bristen med dagens reglering är att den inte ger någon tydlig vägledning vad gäller den berördes och hans/hennes familjs rättigheter i samband med en avhysning. Med tanke på de vittgående konsekvenser som en avhysning får för den berörde borde den här bristen rättas till. Jag anser därför att det är dags för en genomgripande genomlysning av avhysningsförfarandet och hög tid att ersätta dagens regler med en modern och mer tidsenlig reglering av detta djupgående ingrepp i de enskilda människornas liv. De förslag som presenterats i SOU 2005:88 Vräkning och hemlöshet drabbar också barn, är inte tillräckliga. Ytterligare åtgärder behövs för att värna samhällsmedborgare i en mycket svår situation och inte bidra till en ökad hemlöshetsproblematik.
mot · GU02C237 · 2006-10-25 00:00:00 — Förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordförvärvslagens begränsningar vad gäller juridiska personers rätt att förvärva jord- och skogsbruksföretag liksom de begränsningar som gäller enskilda personers rätt att förvärva jord- och skogsbruksföretag i glesbygd. Enligt jordförvärvslagen (1979:230) krävs i vissa fall tillstånd för förvärv av lantbruksegendom. I 5 § uppställs bl.a. särskilda krav för att juridiska personer skall få tillstånd att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter. Juridisk person får lämnas förvärvstillstånd endast om förvärvaren avstår eller kan antas komma att avstå egendom som är av betydelse för jordbrukets eller skogsbrukets rationalisering och i storlek eller värde ungefär motsvarar den egendom som avses med förvärvet förvärvet medför att egendom som redan tillhör förvärvaren blir mer ändamålsenlig egendomen är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk annat särskilt skäl föreligger. Till skillnad från vad som gäller för andra näringsgrenar innebär dessa inskränkningar av rätten för juridisk person att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter att jord- och skogsbrukares möjlighet att välja lämpligaste företagsform begränsas. Framför allt för företag med omfattande finansieringsbehov vid investeringar, förvärv eller vid generationsväxling medför detta påtagliga nackdelar. Jag anser att bestämmelserna bör ändras, så att valet av företagsform för jord- och skogsbruksföretag inte begränsas genom särskilda bestämmelser i jordförvärvslagen. Även begränsningarna för enskild persons förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter i glesbygd bör ses över.
mot · GU02C239 · 2006-10-25 00:00:00 — Det kan gälla att arbeta med jämställt sammansatta arbetsgrupper, att särskilt fånga upp, engagera och lyfta fram kvinnor i planarbetet, att finna nya organisationsformer och arbetsmetoder, att pröva nya samrådsformer, att framställa planhandlingar och andra dokument där jämställdhetsaspekterna tydliggjorts, att testa checklistor eller att finna andra metoder. Målet ska vara att jämställdhetsperspektiv integreras i den ordinarie verksamheten. Kommunförsöken var tänkta att pågå för att därefter utvärderas. Under hela kommunförsöket skulle forskare vara inkopplade i arbetet och fungera som bollplank. skulle sköta administrationen av försöket, men utvärderingen var tänkt att ske i samråd med , , och . Dessvärre ledde förslag inte till att något kommunförsök påbörjades. Mycket talar för att upplägget med kommunförsök är relevant och viktigt att genomföra. De erfarenheter som framkommer i samband med kommunförsöken kan utgöra en viktig länk till att bygga upp kunskaper och få till en attitydförändring. Regeringen bör därför ge i uppdrag att undersöka möjligheten att starta ett pilotprojekt i ett tiotal kommuner rörande jämställdhet och fysisk planering och att presenterar ett konkret förslag för projektets genomförande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02C240 · 2006-10-23 00:00:00 — Handläggningstider vid överklagande av kommunala planärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att korta handläggningstiderna vid överklagande av kommunala planärenden. Enskildas möjlighet att överklaga kommunala beslut är ett viktigt inslag i demokratin men det skapar även problem för kommunen att planera sin verksamhet på ett bra och effektivt sätt. används överklagandeinstrumentet i allt högre grad för att stoppa tilltänkta förändringar och nyetableringar. Dagens system gynnar ensidigt den enskilde och beaktar inte tillräckligt övriga invånares intressen. Vid ett avslag på en överklagan finns en hänvisning till nästa besvärsinstans, vilket mycket ofta utnyttjas. Processen tar så att förutsättningarna för ärendet ofta hinner förändras. Även utan bärighet i skälet till överklagan kan ett ärende ta innan det slutgiltigt avgörs. Dessa långa handläggningstider medför att kommunernas möjlighet att planera och utvecklas begränsas. För att bättre tillvarata allmänhetens intresse måste handläggningstiderna kortas väsentligt. Ett rimligt slutdatum för ett ärendes hantering bör också kunna anges. Jag anser att möjligheten att överklaga är viktig och ska finnas kvar, men åtgärder måste vidtas för att korta handläggningstiderna så att inte orimligt negativa konsekvenser uppstår för det stora flertalet kommuninvånare.
mot · GU02C241 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagändring som gör att bröstarvingar kan kräva sin andel av arvet först när båda makarna har avlidit, även när det gäller särkullbarn. Genom lagändringar stärktes efterlevande makes arvsrätt väsentligt. Denne har numera ibland företräde framför den avlidne makens bröstarvingar. Motsvarande gäller vid registrerat partnerskap. Det betyder att när en make går bort har de gemensamma barnen inte rätt till arv förrän båda föräldrarna har avlidit. Syftet har varit att skydda den efterlevande, som tidigare kunde bli tvungen att gå från hus och hem när barnen krävde sin del av arvet, inte minst när en fastighet funnits i den gemensamma egendomen. Om makarna har barn som inte är gemensamma, så kallade särkullbarn, är dock den efterlevande fortfarande oskyddad. Barnen till den avlidne har då rätt att kräva sin del av arvet, vilket gör att den fastighet som den efterlevande bor i kanske måste säljas. Det innebär att i en familj där det finns både ett gemensamt barn och ett särkullbarn, kan särkullbarnet kräva sin andel av arvet , medan det andra barnet måste vänta tills båda makarna har avlidit. Detta är orimligt. Barn till avlidna bör behandlas lika. I de fall det är fråga om barn , strider denna olikhet i behandling mot . Lagen bör ändras så att bröstarvingar kan kräva sin andel av arvet först när båda makarna har avlidit, även när det gäller särkullbarn.
mot · GU02C242 · 2006-10-24 00:00:00 — Åtgärder mot oönskad reklam tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot oönskad reklam. Skylten Nej tack, ingen reklam som finns på många brevlådor ska stoppa icke adresserad reklam. För adresserad reklam finns möjligheten att säga nej via Swedmas Nixregister. För icke beställd e-postreklam till privatpersoner och enskilda firmor finns numera en efterlängtad begränsning, liksom för faxreklam. För att skydda sig mot telefonförsäljning kan fysiska personer med fast abonnemang ansluta sig till Nixtelefon. Men det krävs ett mer enhetligt och samlat system för att skydda sig mot reklam samt att mobila telefonabonnemang och företag ska kunna ansluta sig till Nixtelefonregister. Det är därför angeläget att regeringen tar initiativ för att skapa ett sådant system.
mot · GU02C243 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningen till förrättare av vigsel och registrerat partnerskap. Ersättningen till förrättare av vigsel och registrerat partnerskap är för den första förrättningen och därefter per registreringstillfälle under . Ersättningen har inte justerats . Enligt uppgift hade den socialdemokratiska regeringen för avsikt att ta ställning till ersättningsnivåerna men någon höjning av ersättningen skedde inte. Det är angeläget att regeringen uppmärksammar frågan och överväger behovet att höja ersättningen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02C244 · 2006-10-23 00:00:00 — Sexualiseringen av det offentliga rummet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning mot sexualisering av det offentliga rummet. Det är glädjande att allt fler unga kvinnor reagerar mot hur de framställs i vår samhälle, att en ny generation inte stillatigande accepterar den kommersiella reklamens framställning av flickor och kvinnor som underordnade och passiva. Flickor och kvinnor blir i högre utsträckning bekräftade för sitt yttre och i mindre för andra egenskaper. Men saknar samhället nödvändiga redskap mot sexualiseringen av det offentliga rummet. Marknadsföringslagen omfattar inte könsdiskriminerande reklam och diskrimineringslagstiftningen täcker heller inte detta område. Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam, och , , kan agera men har bevisligen inte förmått vända den negativa utvecklingen. När antalet anmälningar ökar kraftigt visar det att dagens självsanering med frivilliga råd behöver kompletteras. Att är det enda nordiska land som inte har någon lag mot könsdiskriminerande reklam stärker argumenten för även en svensk lagstiftning. Den kartläggning av såväl utvecklingen som omfattningen av den könsdiskriminerande reklamen som den socialdemokratiska regeringen beslutade om var ett viktigt steg mot konkreta åtgärder för att vända trenden. Starka kommersiella intressen driver på för mer av könsdiskriminerande reklam. Affärsidén med könsdiskriminerande reklam ställs mot jämställdheten som frihetsidé. De så kallade porrbilarna som upprör besökare i är beklagligt nog tillåtna. Men vi behöver inte resa bort för att se beklagliga bilder i våra offentliga rum. De tekniska framsteg som vi välkomnar har även medfört att förutsättningarna för mediala och kommersiella budskap har förändrats. Kvalitet, kvantitet, tillgänglighet och spridning av könsdiskriminerande reklam har accelererat i vår vardag och tränger in i våra vardagsrum. Men i ett jämställt samhälle är makt och inflytande jämnt fördelade mellan män och kvinnor. Kränkande bilder i våra offentliga rum motverkar samhällets jämställdehetssträvanden i övrigt. Därför behövs det en skärpt lagstiftning mot sexualiseringen av det offentliga rummet. Att avstå från det med hänvisning till yttrande- och tryckfriheten är orimligt. Det är en balansgång som lagstiftarna alltid måste ta hänsyn till i sådana här sammanhang.
mot · GU02C245 · 2006-10-23 00:00:00 — Förrättning av vigsel och registrerat partnerskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förrättning av vigsel och registrerat partnerskap. Det finns ingen skyldighet för den som blir vigselförrättare att också förrätta registrerat partnerskap. Jag anser att lagen bör ändras så att förrättarna om de åtar sig uppdraget blir skyldiga att förrätta både vigsel och registrerat partnerskap. När det gäller samfund och kyrkor bör de erbjudas samma möjlighet att utföra båda förrättningarna och att det sammanförs till ett gemensamt uppdrag. Däremot ska ingen av förrättningarna vara tvingande för samfund och kyrkor eftersom det inte är förenligt med deras ställning i dagens svenska samhälle.