mot · GT02So40 · 2006-04-05 00:00:00 — Denna möjlighet finns tyvärr inte i alla kommuner, men skulle kunna säkerställas genom en omsorgsgaranti. Regeringen vill stimulera kommunerna att samverka med idéella och kooperativa organisationer och avsätter av anhörigstödet för detta ändamål. Detta är förstås positivt, även om stödet till idéella organisationer helst borde ha ett särskilt utrymme i budgeten. vill gå betydligt längre än regeringen genom att tillsätta en utredning för att se hur gåvor till idéella organisationer skulle kunna skattebefrias. har också i sitt budgetalternativ avsatt för utveckling av volontärarbete. Regeringen vill att kommunerna genom lag skall få möjlighet att utan föregående behovsbedömning tillhandahålla servicetjänster som är avsedda för att förebygga skador, olycksfall eller ohälsa åt personer som fyllt . Vi ser ingen anledning att motsätta oss denna möjlighet, men noterar att detta i praktiken är ett mer omständligt sätt att erbjuda hemnära tjänster än det avdrag för hushållsnära tjänster som de borgerliga partierna i har enats om. Regeringens förslag ter sig därför mest som ett sätt att införa något som är snarlikt ett avdrag för hushållsnära tjänster, utan att öppna för en mångfald av utförare. har krävt att det anhörigstöd som utgick inom ramen för Anhörig 300 skall återinföras. Vi noterar att regeringen nu har hörsammat kravet från genom att avsätta resurser för detta ändamål, något som vi förstås välkomnar. Rätten till vård är självklar och bör skrivas in i hälso- och sjukvårdslagen. Partierna i avsätter mer än vänsterkartellen till den nationella vårdgarantin. Anledning är att den puckel som vårdköerna utgör helst bör betas av med hjälp av ett rejält, men kortsiktigt, resurstillskott. En reformerad vårdorganisation kan därefter hålla köerna stången och ytterligare korta dessa. har våra partier föreslagit att hälso- och sjukvårdslagen skall slå fast kravet att hälso- och sjukvården ges . Då får den nationella vårdgarantin det stöd i lag som gör att patienten kan ställa krav på sjukvårdshuvudmannen. Vidare skall patienten kunna kompenseras ekonomiskt om operation eller behandling ställs in av andra skäl än de egna medicinska vilket bör belasta den ansvariga klinikens egen budget. Lagstiftningen kring patienträttigheter i är omfattande. Utöver lagar finns ett stort antal regler i sjukvården. Detta betyder att patientens rättigheter bara kan utläsas indirekt av många disparata bestämmelser. I såväl , som finns intressanta exempel på patienträttighetslagstiftning. Vi föreslår att de svenska patienträttigheterna samlas i en sammanhållen patienträttighetslag. Lagstiftningen skall dock även framgent i huvudsak bygga på att landstingen, kommunerna, samt hälso- och sjukvårdspersonalen, har skyldigheter gentemot patienten. Nuvarande patienträttighetslagstiftning saknar dock vissa inslag som bör tillföras. Ett exempel är den alltmer omfattande EU-vården, vilken borde regleras i lagstiftning, liksom rätten till vård , och rätten till informationen i sin egen patientjournal. Jämförelser av vårdens prestationer förutsätter att en oberoende granskningsenhet för utvärdering inrättas. En av denna enhets uppgifter skall vara att granska verksamheterna. Resultaten bör publiceras i offentliga rapporter med ett tydligt brukar- och patientperspektiv. Denna typ av granskning och öppna kvalitetsredovisningar av vårdgivares prestationer finns i flera länder, bland annat i och skapar tydliga drivkrafter för förbättringar inom sjukvården. drar landstingen/regionerna som beställare slutsatser utifrån både nationellt fastlagda mått och indikatorer och annan information från vårdgivarna. Men den nationella överblicken och jämförbarheten måste bli bättre. Vi föreslår därför att en särskild enhet inrättas. Denna enhet skall vara självständig gentemot regering, riksdag och vårdhuvudmän. Enhetliga och vedertagna system för att mäta kvalitet och kostnader skall införas. Nationella kvalitetskriterier skall fastställas av i samarbete med kommuner. Vi moderater föreslår att och länsstyrelsernas tillsynsverksamhet slås samman i en gemensam organisation. Socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen bör slås samman till en samlad lagstiftning för vård och omsorg. är det vanligt att ges i uppdrag att utvärdera sin egen verksamhet, exempelvis i regeringens nu föreliggande handlingsplan. Vi anser att detta är orimligt och att utvärderingen bör göras av någon annan myndighet, exempelvis . Vi anser det rimligt att kommunerna skall hållas ansvariga för fattade beslut, men vill betona finansieringsprincipen. När staten ålägger kommunerna nya uppgifter ska dessa finansieras. Ofta är detta tyvärr inte fallet. Till skillnad från regeringen anser vi också att ett eventuellt skadestånd bör gå till den enskilde, inte till staten som propositionen föreslår. Personalens villkor i vård och omsorg Vi ser positivt på strävan att höja personalens kompetens inom vård och omsorg. har bland annat presenterat förslag som syftar till att öka antalet specialistutbildade sjuksköterskor och antalet allmänläkare, samt göra det attraktivt för personal inom vård och omsorg att vidareutbilda sig. Vi ser positivt på initiativ som syftar till att göra arbetet inom befintlig verksamhet friare och mer ansvarsfyllt. konstaterar vi att det finns gränser för vad som kan uppnås inom ramen för offentlig verksamhet. Vi anser därför att åtgärder bör vidtas för att underlätta för vårdpersonal att bedriva sin verksamhet helt självständigt. har bland annat föreslagit en startlag som bland annat omfattar ett stöd till anställda inom vården som vill ta över sin egen verksamhet och driva den i kooperativ eller privat regi. Med ökad mångfald följer innovationer och nya lösningar som kan utveckla hälso- och sjukvården. Ökad mångfald är inte bara ett mål i sig, utan ett av flera medel för att förändra, förnya och förbättra sjukvården också för de anställda inom vården. Vårdpersonalen är en resurs för förnyelse av vården. Många av dem som är anställda i vården har en egen verksamhetsidé. Det måste vara möjligt att främja personaldrift genom så kallad avknoppning. En personalgrupp bör kunna ta över driften av en verksamhet i ett första skede utan föregående upphandling. Ett inslag i startlagen är inrättandet av ett avknoppningsstöd för att vårdpersonal under pågående anställning skall kunna förbereda ett övertagande. Personal i offentligt driven verksamhet som vill knoppa av verksamhet för att driva den i egen regi bör uppmuntras. Avknoppningar och upphandling måste kombineras med en verklig valfrihet för den enskilde och relativt långa kontraktstider. När vårdtagaren får välja uppstår såväl trygghet som kontinuitet för både vårdtagare och för personal. Vi vill också anpassa upphandlingsreglerna till de speciella omständigheter som råder för vård och omsorgssektorn inte minst avseende patientens rätt till kontinuitet och rätt att välja vårdgivare.