mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — Om hänsyn tas till de goda möjligheterna till avsättningar till periodiseringsfonder, blir den effektiva skatten efter en sådan höjning vid 3 procents realränta. Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden, och att underlätta för människor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Alliansen föreslår därför att nystartsjobb införs. Erfarenheter från andra länder och forskningen tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande grupper som står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatter använts med gott resultat, bl.a. i , och . I och har riktade skattelättnader introducerats i form av sänkta sociala avgifter eller andra skatter för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster. För att förstärka folkhögskolornas möjligheter att utbilda lågutbildade som behöver gymnasiekompetens och förbereda sig för arbetsmarknaden föreslår att anslag 25:1 till , med syfte att riktas till folkhögskolorna, ökar med . Förslaget skulle uppskattningsvis kunna leda till att nya platser kan beredas. 8.5.6Avskaffa andra sjuklöneveckan! anser att staten ska ta försäkringsrisken för människors sjukdom. En överskjutning av det ansvaret till arbetsgivarna kommer att leda till en mer cynisk arbetsmarknad i vilken människor med sjukdomshistorik inte får plats. Företagen har sedan det s.k. medfinansieringsansvaret infördes samt den andra sjuklöneveckan lades på arbetsgivarna sett sig tvungna att skärpa kontrollen vid nyanställningar. Detta är en olycklig med fullt förutsägbar utveckling. anser att arbetsgivarna ska kunna anställa personer utan att behöva göra en djupgående medicinsk utvärdering först. Staten ska ta ansvar för människors sjukfrånvaro med hjälp av de skatter som samlas in kollektivt. Vi föreslår därför att den andra sjuklöneveckan slopas och att detta finansieras med en höjning av arbetsgivaravgifterna . 8.6Prioriterat område: En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Under förra avsnittet beskrevs och alliansens förslag till jobbavdrag. Förutom denna kraftiga skattesänkning på arbete föreslår en rad saker för att underlätta för hushållen. principiella kritik mot fastighetsbeskattningen tar sin utgångspunkt i övertygelsen att alla skatter måste vara begripliga, rättvisa och därmed ha en moralisk och politisk legitimitet. Fastighetsskatten står genom sin konstruktion i konflikt med såväl äganderätten som den social- och skatterättsliga principen om skatt efter bärkraft. Den statliga fastighetsskatten kan inte heller motiveras utifrån intresseprincipen, eftersom det inte finns någon som helst koppling mellan å ena sidan den skatt man tvingas betala och å andra sidan någon form av förmån eller nyttighet man har som fastighetsägare. Den nuvarande konstruktionen är också svårmotiverad även om man accepterar det s.k. kapitalinkomstperspektivet, och någon utvecklad logik med att beskatta boende både som kapital (fastighetsskatt) och konsumtion (moms) finns inte. står därför fast vid att den statliga fastighetsskatten bör slopas helt för småhus (egnahem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler samt industrienheter. Reformen bör delvis finansieras genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för de kostnader man har som direkt härrör till de fastigheter som finns i kommunen. Därtill blir det även logiskt att höja kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder från . Denna skattehöjning ska dock inte gälla redan beviljade uppskov utan bara vid framtida reavinster vid bostadsförsäljningar. Dessutom föreslår att ett tak införs för reavinstbeskattningen så att skatten aldrig ska kunna överstiga av det totala försäljningsvärdet. I motiverades fastighetsbeskattningen som en s.k. garantibeskattning, där fastighetsägare skulle betala för samhällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Denna beskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida av dessa fastighetsanknutna tjänster (intresseprincipen). Men dessa samhällstjänster är kommunala och finansieras genom avgifter, statsbidrag till kommunerna och kommunalskatt. Fastighetsbeskattningen däremot är statlig och fyller enbart syftet som en intäktskälla för staten. som den statliga fastighetsskatten slopas för småhus (egnahem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter (dock inte elproduktionsenheter) bör kommunerna ges rätt att ta ut en låg fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostnader för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Därför sätts ett tak för den kommunala fastighetsavgiften på för småhusen. Denna kostnad är lägre än det golv Socialdemokraterna har satt inom ramen för sin begränsningsregel för fastighetsskatten. I socialdemokraternas system ska alla betala oavsett inkomst givet att man har ett hus som taxerats till . För hyreshusenheterna bör avgiften högst uppgå till ett belopp motsvarande per lägenhet och år. Ett viktigt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbebyggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Tabell 8.3 Reformöversikt. Slopad fastighetsskatt, delvis växlad mot låg avgift för fastighetsanknuten service. Effekter för hushållen, företagen, primärkommunerna och staten Miljarder kronor, fullständigt periodiserad redovisning av bruttoeffekten på skatter och avgifter Hushåll (småhus, bostads- och hyresrätter) avgift, per småhusenhet (egnahem) -7,0 -7,2 -2,5 -2,6 Kapitalvinstskatt på privatbostäder , ej på hist. -3,8 -3,9 -4,9 -4,9 Företag (kommersiella lokaler och industrier) avgift (ca 63 resp. per kvm) -7,4 -7,6 avgift, per småhusenhet (egnahem) avgift, per lägenhet avgift för kommersiella lokaler och industrier -16,9 -17,4 -30,2 -32,2 Minskat statsbidrag till primärkommuner Kapitalvinstskatt på privatbostäder och halverat uppskov Minskad administration t.f.a. avvecklad fastighets- & förmögenhetsskatt, egnahem Övrig finansiering inom budget 8.6.3Sänkt skatt på bensin ser med oro hur priset på drivmedel ständigt ökar. För pendlare innebär det höga bensinpriset att det blir dyrare och dyrare att arbeta. För barnfamiljer innebär det att det blir svårare att motivera skjutsningarna till barnens fotbollsträningar och ridtävlingar. Det stigande världsmarknadspriset på olja är dessvärre bara halva problemet. Socialdemokraterna och stödpartierna har medvetet höjt skatterna på drivmedel så att de nu utgör av det totala drivmedelspriset vid pumparna. De höga skatterna innebär att världsmarknadspriset får en särskild hävstångseffekt i då en prisökning dessutom beskattas med mervärdesskatt. Vi kristdemokrater föreslår därför att den rörliga delen av beskattningen av alla drivmedel, dvs. momsen, halveras till i stället för nuvarande . Detta skulle sänka priset för slutkonsumenterna med per liter bensin och diesel, och runt en krona för etanol. Det skulle även göra bensinpriset mindre fluktuerande, vilket underlättar för hushållen att planera sin ekonomi. 8.7Prioriterat område: En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa I ett levande och vitalt samhälle måste barnens behov av omsorg och trygghet tillgodoses. Såväl kvinnor som män måste också ha möjlighet att komma till sin rätt, både som yrkesverksamma och som familjemedlemmar. Det ställer krav på en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Observera att det enligt synsätt är familjepolitiken som ska anpassas efter familjerna, inte tvärtom. Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om barns rätt till och behov av en trygg uppväxt och givetvis om familjens ställning och ansvarstagande i samhället samt om utformningen av det offentliga familjestödet. arbete har varit inriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för barnen och föräldrarna. Familjepolitiken kommer även fortsättningsvis att vara en huvudfråga eftersom den har en så central betydelse för hela samhällsbyggandet och framför allt för barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har Socialdemokraterna i praktiken tagit över många beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill sköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför ofta mycket svårt att förverkliga sin önskan. Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel: Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Ur valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen har genom införandet av maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utökat detta fördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom maxtaxan gynnar de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten och rättvisan förbättras inte genom maxtaxan. Det är fortfarande enbart om familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet från offentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del av stödet. vill förbättra familjepolitiken både när det gäller valmöjligheter och när det gäller fördelningen av stöden. Inriktningen på våra förslag presenteras i följande avsnitt. föreslår att det nuvarande barnbidraget slopas helt och ersätts med ett barnbidrag som är nästan dubbelt så högt fast tas upp till beskattning. Det nya bidraget ska utgå med per barn och månad med tillägg på för det tredje barnet, för det fjärde barnet, för det femte barnet samt med ett tillägg på för det sjätte barnet. För en låg- och medelinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt blir det nya barnbidraget en nettohöjning mot det nuvarande med per barn. anser att den fördelningsmässiga träffsäkerheten i barnbidraget måste öka. vore t.ex. en ren behovsprövning av barnbidraget olämplig eftersom den skulle medföra kraftigt höjda marginaleffekter för hushåll med barn. Föräldraförsäkringen fyller den viktiga funktionen att ge ekonomisk standardtrygghet för föräldrar de har svårt att upprätthålla denna på annat sätt. De flesta unga föräldrar har ju av naturliga skäl inte hunnit bygga upp något mer omfattande sparande. Därför är en höjning av golvnivån viktig. Vi vill höja grundnivån i föräldraförsäkringen per dag. 8.7.3Barndagar flexibelt och rättvist Efter föräldraförsäkringstiden vill införa ett nytt system med något vi kallar barndagar. För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Syftet med barndagar är att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Syftet är också att föräldrars skiftande önskemål gällande barnomsorg bättre ska kunna tillgodoses på ett flexibelt sätt. Ett mål vid utformandet av förslaget har också varit att inte ytterligare bidra till den sneda resursfördelning som föräldraförsäkringen innebär. Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, dvs. maximalt per dag. Barndagarna fördelas till vardera föräldern, men kan överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna kan också om föräldrarna så önskar överlåtas till en annan fysisk person som föräldrarna väljer, eller till juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Barndagarna kan tas ut som en plats inom offentligt finansierad barnomsorg nyttjas på deltid, men inte om platsen nyttjas på heltid. Med deltid avses maximalt , för ensamboende enskild vårdnadshavare dock maximalt . Barndagar kan sparas tills barnet fyllt men inte tas ut som föräldrapenningdagar tas ut. Vid adoption kan barndagar tas ut när barnet varit hos sina nya föräldrar . Barndagsbeloppen utgör skattepliktig inkomst och är således pensionsgrundande. Möjligheter och effekter med barndagarna Föräldrarna ges stor beslutsmakt över stödet. De kan själva välja ersättningsnivå beroende på de tar ut barndagarna. Tar man ut barndagarna kontinuerligt blir ersättningen . Möjligt för både ensamstående och sammanboende att korta arbetstiden även efter föräldraförsäkringen och kombinera uttag av barndagar med barnomsorg. Möjligt för båda föräldrarna och för en ensamstående förälder att förlänga tiden hemma med barnet. Möjligt att anlita någon annan för barnomsorgen: privat föräldrakooperativ, grannar, mor- eller farföräldrar, eller barnomsorg på den egna arbetsplatsen. Många nya alternativ kommer att kunna växa fram utifrån hela familjens önskemål. Barndagarna utgår med samma totalbelopp per barn, vilket gör att den skeva resursfördelningen i föräldraförsäkringen inte permanentas. Barndagar kan sparas och användas som kontaktdagar under barnets skolår. 8.7.4Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen kommunalt vårdnadsbidrag Den införda maxtaxan har inte bidragit till att uppfylla våra krav på valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen. Resursförstärkningen går enbart till dem som väljer den kommunalt finansierade barnomsorgen, och de som hade högst inkomster vann mest på reformen. Därmed bidrog reformen varken till ökad valfrihet eller till ökad rättvisa. Kvaliteten i barnomsorgen har också urholkats i takt med en ökad efterfrågan på dagisplatser. Föräldrarna får med Socialdemokraternas politik allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn. Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till barnomsorg omfattar alla barn. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. I skollagen bör därför införas en skyldighet för kommunerna att ge ett ekonomiskt stöd per barn till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som motsvarar de kostnader som kommunen själv har per barn i motsvarande verksamheter. Föräldrar ska också kunna välja att själva ordna med barnomsorgen under förskoleåren. Kommunerna ska därför även ha en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. förslag till reformerad familjepolitik kan sammanfattas med följande förslag: Grundnivån i föräldraförsäkringen bör höjas till per dag. Fördubblat barnbidrag för alla och beskattat för att öka den fördelningsmässiga träffsäkerheten. För varje barn som fyller tilldelas föräldrarna . Varje barndag är värd . Dagarna kan användas flexibelt i tiden. Upp till fyra barndagsbelopp kan tas ut per veckodag, men även delar av ett barndagsbelopp kan tas ut. Föräldrarna bestämmer själva hur de vill fördela barndagarna över tiden, och mellan varandra. Barndagarna kan även överlåtas till en annan fysisk person som föräldrarna väljer. Kommunerna ges en skyldighet att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller för friskolor. Kommunerna ges skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. För detta avsätter 2 miljarder både 2007 och 2008. Bostadsbidraget bör stärkas för att förbättra för de ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna. anser att socialförsäkringssystemen ska bygga på de inkomster man faktiskt har haft och betalat avgifter på. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör därför beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. Studier ska dock räknas som överhoppningsbar tid för den som har haft förvärvsinkomster innan studierna påbörjades. En viss höjning av maxtaxan föreslås genom att taxan höjs för de tre första barnen samt att inkomsttaket lyfts bort. Till följd av barndagarna som träder in när barnet fyller , och de kraftiga förbättringarna av föräldraförsäkringen, kan i föräldraförsäkringen liksom de dras in. Detta bidrar till att finansiera ovanstående reformer. 8.8Prioriterat område: Pensionärerna 8.8.1Höjd garantipension med till De fattigaste pensionärerna har varit de verkliga förlorarna i . anser därför att en rejäl nivåhöjning nu krävs för att standarden för de sämst ställda pensionärerna ska kunna höjas. Vi föreslår att nuvarande garantipension på höjs med till . Förslaget skulle enligt kosta staten , vilket finansierar i sitt budgetalternativ. Förslaget ska inte påverka andra inkomster som pensionärer kan ha som exempelvis bostadstillägg. Över 800000 pensionärer lever med denna synnerligen låga inkomst, vilket i sig är beklämmande. 8.8.2Höjt grundavdrag för alla pensionärer föreslår också att alla pensionärer får sänkt skatt genom att grundavdraget höjs med . I kombination med garantipensionsförslaget ovan leder detta till att de 800000 garantipensionärerna får mer än extra . För pensionärer med högre inkomster än garantipension medför det höjda grundavdraget en förstärkt inkomst på . 8.8.3Fritidsfastighet ska inte räknas med när bostadstillägg beräknas anser att pensionärer ska kunna ha kvar sina sommartorp på ålderns höst om de så önskar. Därför föreslår vi att fritidsfastigheter exkluderas vid beräkning av bostadstillägg. 8.9Prioriterat område: Vården och omsorgen Att inte veta om man får ett anpassat boende när man behöver det skapar otrygghet hos många äldre. anser att en boendegaranti bör införas. Boendegarantin innebär att den som uppnått en viss ålder ska vara garanterad plats på anpassat boende. En lämplig ålder är då man räknas som äldreäldre, dvs. Boendegarantin ska vara ett kommunalt ansvar, men stöd av statliga åtgärder kan komma att krävas på många håll. Men målsättningen måste vara att samtliga av landets kommuner närmar sig eller uppfyller de krav boendegarantin ställer under nästa mandatperiod. Boendegarantin förutsätter ingen tvingande lagstiftning den är att betrakta som en målsättning för kommunerna att uppfylla. Med dessa ökade krav på kommunerna är det viktigt att också skapa bättre ekonomiska förutsättningar för kommunerna att klara dessa åtaganden. föreslår därför att ett statligt bidrag om införs för att boendegarantin ska kunna omfatta landets samtliga kommuner. Resurstillskotten ska gå till att understödja finansiering av nybyggnad och ombyggnad av boenden för äldre. Medlen fördelas enligt ett ansökningsförfarande, där byggherren/fastighetsägaren ansöker om medel, som vid beviljande utbetalas efter bostädernas färdigställande. Mottagare av stödet kan vara kommunen, kommunens bostadsbolag eller en privat, kooperativ eller ideell aktör i samverkan med kommunen. För att stödet på bästa sätt ska möta behoven ska vid ansökan beläggas att det i kommunen finns ett behov av nybyggnad eller ombyggnad av äldreboenden för att den kommunala boendegarantin ska kunna uppfyllas på kortare och . 8.9.2Kristdemokratiska satsningar i alliansen Öppna upp för mångfald och förnyelse inom hälso- och sjukvården Stopplagen ska avskaffas. Ett avknoppningsstöd inrättas till vårdpersonal som vill ta över driften av en klinik eller motsvarande. Stödet syftar till att göra det möjligt för anställda att förbereda ett övertagande av landstingsdriven verksamhet. har tillsammans med övriga partier i anslagit för detta ändamål. Anslaget fördelas efter ansökan till . En översyn bör också inledas av lagstiftning, regelverk och institutioner så att konkurrensneutralitet skapas mellan vårdens olika aktörer och så att långsiktighet och kontinuitet gagnas i vårdgivandet. Kvalitetssatsningar inom hälso- och sjukvården En åtgärdsplan för mätning av kvalitet och rankning inom hälso- och sjukvården behöver utformas av stat och landsting i samarbete. och övriga partier i satsar därför i ett första steg på ett projekt att förbättra vårdens IT-infrastruktur. Det behövs en nationell standard för informationsöverföring inom vård och omsorg. Denna standard ska vara obligatorisk för samtliga vårdgivare och omfatta regler exempelvis för överföring av information i elektroniska patientjournaler och uppgifter om utförda åtgärder. Anslaget ska även avse utveckling av standarder för överföring av medicinsk information. tilldelas vidare för att i samverkan med landstingen utveckla vårdens ersättningssystem och förbättra metoderna för klassifikation av utförda åtgärder. Jämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer och en därmed förknippad kvalitetsutveckling förutsätter också att en oberoende granskningsenhet inrättas. avsätts till detta ändamål. Granskningsenheten, med organisatorisk hemvist vid , ska vara fullt verksam . Ett riktat statsbidrag om utgår för att förbereda en Fritt Val-reform i kommunerna. Reformen innebär i korthet att äldre personer, efter bedömning av vårdbehov, ges möjlighet att välja utförare av hemtjänst, omsorgstjänster och boende. Anslaget tilldelas efter ett ansökningsförfarande. anser vidare att äldreomsorgen och äldrevården behöver utökade resurser. tillförs kommunerna för att förbättra det medicinska omhändertagandet och det sociala innehållet i äldreomsorgen, i synnerhet för äldre med stora och sammansatta problem och behov. 8.9.3Kristdemokratisk satsning på rehabilitering De skenande ohälsotalen och bristen på en fungerande rehabilitering är ett akut problem, såväl mänskligt som offentligfinansiellt. anser därför att en helt ny rehabiliteringsförsäkring måste införas, i huvudsak enligt den modell som föreslagits i (SOU 2000:78). föreslår att ca anslås på denna reform för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Denna reform ska sedan byggas ut ytterligare . 8.10Prioriterat område: Ett stärkt rättssamhälle Regeringen tillför mer resurser till rättsväsendet, men det räcker inte. vill intensifiera polisutbildningen så att antalet poliser uppgår till 20000. Vid utgången av 2005 fanns det 17 073 poliser. Situationen är akut. För att skapa ett tryggt samhälle behöver polis, åklagare och domstolar mer resurser. vill tillföra rättsväsendet ytterligare 20072008. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet och därmed möjliggöra för polismyndigheterna att kunna verkställa regleringsbrevets intentioner måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Målsättningen ska vara att 2010 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 20 000. Detta förslag är gemensamt med övriga partier i . En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med flera åklagare, specialiserade i synnerhet inom familjerelaterat våld.