mot · GT02Ju40 · 2006-03-31 00:00:00 — Det kan också vara så att det behövs tydligare riktlinjer, rutiner och samarbetsformer mellan och skolan i dessa fall. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder. Detta bör sin mening ge regeringen till känna. Möjlighet till drogtester på personer Möjligheterna att kunna använda bl.a. kroppsbesiktning för att få reda på om en person tagit narkotika är begränsade och gäller inte heller för personer . En sådan möjlighet att kunna ta t.ex. ett urinprov, skulle dock kunna underlätta vid en utredning om en ung person använt narkotika och således kan bli föremål för insatser från i enlighet med 31 § LUL. För att kunna förhindra att unga människor fastnar i ett drogmissbruk, menar vi att även personer ska kunna drogtestas vid allvarlig misstanke om att han eller hon använder narkotika. Detta bör som mening ge regeringen till känna. Satsa på tidigare brottsförebyggande insatser vill betona att barn borde få växa upp utan att utsättas för brott eller själva hamna i kriminalitet. Det finns ingen enskild förklaringsmodell till brottslighetens orsaker eller någon enskild metod som kan förhindra brott. Vi vet att problemet skär genom många olika områden i samhället och måste åtgärdas med en bred välfärdspolitik. Men det finns en hel del kunskap om att tidiga individ- och familjeförhållanden kan öka risken för att hamna i kriminalitet. Här finns det också konkreta förebyggande åtgärder som kan vidtas. En förutsättning för att kunna sätta in tidiga åtgärder är att känna till de riskfaktorer som finns och att missförhållanden faktiskt upptäcks. Barn som redan tidigt har allvarliga uppförandestörningar eller svårigheter i den kognitiva eller emotionella utvecklingen löper ökad risk för senare kriminalitet (2001:15, Kriminell utveckling tidiga riskfaktorer och förebyggande insatser). Föräldrarnas möjligheter att ge barnet en god omsorg och uppfostran är centrala i denna utvecklingsprocess. Därför måste stödinsatser ofta omfatta hela familjen. Personal från olika berörda områden kan samverka i föräldrastödjande verksamhet gällande barn och ungdomar generellt och särskilt för barn i riskzonen. En viktig del handlar om att engagera och stärka föräldrarna i deras roll. Det finns flera exempel på att sådana former av lokal samverkan har varit lyckade (2003:6, Föräldrastöd i teori och praktik). Idrottsrörelsen, frivilliga organisationer som t.ex. Nattvandrarna, Friends (mot mobbning) och många fler fyller också en viktig funktion genom att vara närvarande i ungdomsmiljöer. Mödravården, barnavården, barnomsorgen, barn- och ungdomspsykiatrin, skolan och är alla viktiga aktörer. Här finns dock allvarliga brister i arbetet med barn som är i riskzonen för att hamna i kriminalitet. Måldokument, styrinstrument och riktlinjer saknas liksom väl utvecklade och tillämpade arbetsmetoder (2001:15). På statlig nivå måste det brottsförebyggande arbetet skärpas men också på regional nivå är det hög tid att landsting och kommuner tar ett större ansvar. liberalerna vill se en utveckling av tidiga insatser för att förebygga att barn faller in i kriminalitet, bl.a.: Utbildningsinsatser för personal vid mödravårdscentraler för tidig upptäckt av utsatta föräldrar. Utbildning, riktlinjer och metoder samt ett upparbetat samarbete med socialtjänst och vuxenpsykiatrin för att kunna erbjuda hjälpinsatser till blivande föräldrar. Riktade föräldrastödjande insatser till familjer i en utsatt situation hembesöksprogram. Möjlighet till hembesök av utbildad personal, med början redan under graviditeten och kontinuerligt . Stöd i den vardagliga uppfostran av barnet samt socialt och emotionellt stöd till föräldrarna själva. Insatser mot missbruksproblem. Utbildning och träning för föräldrar till förskolebarn med allvarliga beteendestörningar, stöd till barnen. Möjlighet till kontinuerliga insatser från utbildad personal för hjälp med att förstå och hantera problemen bättre. Stödpersoner och extra resurser till barnen när de vistas i förskolan. Skärpt kommunalt arbete med förskolornas uppföljning och utvärdering av insatser för barn i riskzonen. Kombinerade insatser till barnen och föräldrarna i samverkan med förskolan, skolan samt barn- och ungdomspsykiatrin. Möjlighet till kontinuerliga åtgärder i barnets vardagliga miljö. Satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin. Åtgärds- och vårdprogram för aggressiva eller självdestruktiva barn och ungdomar samt för dem som behöver särskilt stöd i skolan på grund av neuropsykiatriska problem som DAMP, AD/HD eller andra riskfaktorer för kriminell utveckling. Tydliga åtgärder mot mobbning och skolk i skolan. Samtliga landets skolor ska ha en fungerande handlingsplan mot mobbning och en kontaktperson hos polisen. Polisanmälan och inkopplande av ska göras i större utsträckning. Orsaken till upprepad frånvaro ska utredas och följas upp. Vid problem eller missförhållanden i hemmiljön ska snabba insatser ske. I fall av mobbning ska, som en sista åtgärd, en mobbare kunna flyttas. Personal måste uppfylla den lagstadgade skyldigheten att anmäla missförhållanden till . Både förskolan och skolan samt personal i övriga verksamheter som arbetar med barn, måste skärpa sina rutiner vid misstanke om att barn far illa. Anmälan till ska göras i större utsträckning. Stödfunktioner för unga brottsoffer ska finnas i varje kommun. Unga brottsoffer löper större risk att själva börja begå nya brott. Därför måste det finnas ett tydligt stöd till dessa ungdomar, t. ex. genom stödcentrum för unga brottsoffer där polis och socialtjänst arbetar tillsammans. Att inrätta en socialsekreterartjänst vid ett flertal polisstationer är ett sätt för att säkerställa direkta åtgärder. Staten och kommunerna måste satsa på en väl fungerande socialtjänst. i varje kommun ansvarar för många av insatserna när barn far illa. och har ett övergripande ansvar för att detta fungerar. På många håll finns det dock betydande brister i arbete med utsatta barn och deras familjer. Detta måste förändras. Höj kvaliteten inom och satsa på en välutbildad personal. spelar en mycket viktigt roll i arbetet för att minska ungdomsbrottsligheten. Men brottas med en trängd ekonomi och hög personalomsättning. Vi vill höja statusen och kvaliteten på arbete och bör en yrkeslegitimation införas för personal inom . Detta kräver dock först att kvaliteten på utbildningen förbättras rejält. Det behövs också kompetensbeskrivningar inom olika områden, vidareutbildningsmöjligheter och inte minst ett rejält förbättrat politiskt ledarskap inom detta område.