ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T250 · 2006-10-20 00:00:00 — System för att samordna resor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om system för att bättre samordna resor. har fler och fler av våra statliga bolag avreglerats. Dock ser vi vissa problem som försämrat förutsättningarna för konsumenterna. Avregleringarna på kommunikationsområdet, exempelvis järnväg och buss, är tydliga exempel där det för en konsument kan vara svårt att veta hur man tar sig mellan olika orter på grund av att olika bolag har upphandlat rätten till olika sträckor. Det sistnämnda kan försvåra för de personer som inte har tillgång till Internet eller, av olika skäl, inte klarar att söka efter den information som krävs för att man skall få klarhet i att man måste anlita två eller fler bolag för att ta sig från ort A till ort B. När det gäller trafikområdet är det viktigt att tidtabeller, biljettsystem och taxor samordnas och utformas så att det blir enkelt för resenären att resa även om resan måste ske med olika entreprenörer. Det är också angeläget att förbättra samordningen mellan olika länstrafikbolag så att resorna inte blir onödigt krångliga och dyra bara för att man korsar en länsgräns.
mot · GU02T251 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till det enskilda vägnätet. Statens ansvar för vägnätet syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trafikförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta är en mycket viktig uppgift utifrån att hela landet ska ges möjligheter att utvecklas. I är det enskilda vägnätet cirka dubbelt så långt som det allmänna vägnätet och är en viktig del av uppsamlingsnätet för skogsindustrin. Skogsindustrins viktiga roll för vårt län och utveckling är självklar, därför är det angeläget att vägnätet har en standard som möjliggör skogsindustrins transporter av råvaror till industrin. För finansiering av vägunderhållet svarar staten för av underhållskostnaderna. Övrig del bekostas av privata fastighetsägare boende efter vägarna. Detta har inneburit att en mycket hög kostnad för den väg som används av de få personer som är direkt beroende av vägen. Inte sällan är dessa personer pensionärer som inte kan utföra något vägarbete själva utan måste köpa tjänsten. Det är viktigt att påpeka att förutom de personer som är direkt beroende av en väg så nyttjar även människor som allmänt rör sig ute i naturen vägen i hög utsträckning. Det är inte rimligt att en del av befolkningen skall betala nyttan av enskilda vägar medan de allmänna vägarna finansieras av skattemedel. Det är angeläget att staten tar ett större ansvar för det enskilda vägnätet.
mot · GU02T252 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skotertrafik. Det blir allt mer uppenbart att något måste göras åt landets skoterleder. Det finns bortåt 250 000 skotrar i landet, d.v.s. ungefär lika många som antalet mopeder. Ändå är de vägar som skotrarna färdas på, alltså skoterlederna, en i högsta grad oreglerad företeelse. De sköts av i huvudsak frivilliga krafter, oftast lokala skoterföreningar. Kvalitén är synnerligen skiftande en del underhålls noggrant och kontinuerligt, andra mer sparsamt och sporadiskt. Olika lösningar har diskuterats, och det är angeläget att man kommer till ett avslut. Skotern är mycket viktigt för och för vinterturismen överhuvud. Och de som kommer för att prova på en skotertur har rätt att kräva en hög standard på de leder som finns, precis som ägare av fritidsbåtar har rätt att kräva säkra och väl utmärkta sjöleder. En annan fråga som är oreglerad är utbildningen. Till stor del sker denna nu genom föreningen som utbildar lokala instruktörer och som sedan sköter själva utbildningen på plats. Förslag finns här om att överföra denna verksamhet till länsstyrelserna, något som enligt min mening skulle innebära såväl en fördyring som en ökad byråkratisering. Till dessa två huvudfrågor kommer en rad smärre saker som berör skotertrafiken, t.ex. hur man ordnar säkra överfarter över (vanliga) vägar och isar. Vi är övertygade om att det bästa sättet att få ett samlat grepp på alla dessa frågor är att man inrättar ett affärsdrivande verk av samma typ som och . Ett sådant verk för skotertrafiken behöver inte vara stort, kanske 45 personer. Och det kommer inte att överhuvudtaget belasta statsbudgeten. Ett affärsdrivande verk kan finansieras helt av avgifter utanför budgeten. Vårt förslag är att man lägger en inköpsavgift på alla nya skotrar, i storleksordningen . Eftersom det säljs 810000 skotrar i landet, betyder detta en inkomst på . Det tänkta skall naturligtvis inte använda dessa pengar själv, utan med dem anlitar man och betalar t.ex. lokala skoterföreningar som underhåller lederna. Och verket kan även bli det som utfärdar certifikat för personer som kan stå för förarutbildningen, exempelvis personer inom en skoterförening. På detta sätt kan man upprätthålla lokala utbildningar och utbildare över hela landet. Det låter mycket byråkratiskt med ett verk för skotertrafik, men det är tvärtom det smidigaste sättet att ordna det hela. En av de stora fördelarna med ett affärsdrivande verk är att det kan handla utan att alltid fråga regering och riksdag. Man har en liten och smidig organisation som finansierar sig själv. Och genom att anlita lokala krafter i skoterföreningar för utbildning och underhåll av leder (givetvis mot betalning), får man en lokal förankring av skoterutbildning och skotertrafik i hela landet. Och slutligen: Ett verk för skotertrafik kan med fördel lokaliseras till ställen som verkligen behöver nya arbetsplatser, t.ex. till , eller .
mot · GU02T253 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder beträffande järnvägen genom . Järnvägstrafiken genom medför mycket stora trafikproblem i när tågen passerar genom staden. Bomfällningarna som omfattar hela stadskärnan blir ofta väldigt långa och leder till svåra trafik- och miljöstörningar. Det är en helt oacceptabel trafiksituation genom en stad av storlek. När står klar kommer dessutom tågtrafiken att öka oerhört kraftigt och därmed kommer trafikstörningarna att nå en fullkomligt ohållbar nivå. Kommunen och har kommit överens om vissa åtgärder i västra delen av staden, men när det gäller sträckan genom stadskärnan råder fortfarande stor oenighet mellan kommunen och . Även sedan åtgärderna i stadens västra del genomförts kommer stora delar av trafiken genom staden att stanna upp helt i på grund av att järnvägsbommarna fälls och delar staden mitt itu på några av de absolut mest trafikerade gatorna. Det förslag till sträckning genom stadskärnan som utarbetat har fått mycket hård kritik från innevånarna. Att inte gående kunna förflytta sig genom stadens centrum annat än genom långa underjordiska kulvertar framstår som mycket skrämmande för de flesta. har också i ett yttrande påpekat att det alternativet är högst olämpligt från säkerhetssynpunkt. förslag skulle också innebära mycket svåra trafikproblem för bilar och bussar eftersom lutningarna i underfarterna blir betydligt skarpare än normalt när man bygger vägar. För att få en acceptabel lösning för trafiken genom är det därför absolut nödvändigt att järnvägen genom läggs i en tunnel så att trafikstockningarna kan undvikas.
mot · GU02T254 · 2006-10-26 00:00:00 — Totalvikt för personbil med släp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ändring av bestämmelserna om totalvikt för personbil med släp för den som har B-körkort. Nuvarande bestämmelse om totalvikt på för bil + släp innebär att tyngre fordon av typen van endast får dra släp med last som viktmässigt väsentligt understiger vad som tillåts för en betydligt mindre personbil. Varken trafiksäkerhetsmässigt eller transportekonomiskt är detta rimligt.
mot · GU02T255 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av vad som kan göras för att mildra konsekvenserna av den tunga transittrafiken genom . är en transitregion med omfattande transporter med tung trafik som passerar på väg norrut eller söderut. Trafiken är en viktig del av vår utrikeshandel och speglar därmed beroende av omvärlden. Den tunga trafiken ökar i takt med att vår handel med andra länder blir mer omfattande när globaliseringen tilltar. Det märks inte minst i där tusentals lastbilar trafikerar viktiga stråk som motorvägarna E 6, E 4 och E 22. Inslaget av tung trafik på vägar som redan är hårt belastade av person- och nyttotrafik bidrar till att försämra framkomligheten, leder till flaskhalsproblem och ökar riskerna för olyckor. råder därför till exempel omkörningsförbud för tung trafik på motorvägspartier med långa och branta backar. På i anslutning till har man av samma anledning tagit steget fullt ut och byggt en tredje fil för att minska problemet. Om den tunga trafiken fortsätter att öka i nuvarande takt måste insatser göras för att öka kapaciteten i infrastrukturen. En möjlighet är att bygga ut de mest belastade motorvägarna i till tre filer i vardera riktning. Till dess att så sker bör andra åtgärder övervägas, till exempel att omkörningsförbudet för tung trafik utsträcks till att gälla samtliga motorvägar i , åtminstone då trafiken är som tätast.
mot · GU02T256 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en plan för trafikflödet i sydöstra hörn, SmålandBlekinge. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning angående upprustning av vägstandarden i sydöstra hörn, SmålandBlekinge. EU-utvidgningen som omfattade de nya staterna österut har blivit en succé vad det gäller handelsutbytet över . Det har inneburit att företag från dessa länder och flera andra EU-länder lagt sina transporter till via färjetrafiken till hamnar i och . Den tidigare regeringen har blundat för att denna nya Europaport också skapar problem med en ökad trafikintensitet på de vägar som leder trafiken upp genom landet från sydöstra hörn. i har påpekat behovet av breddning och nya bärighetslager för de länsvägar som belastas av denna omfattande ökning av tunga godstransporter. Tyvärr har i stället stora delar av de planerade budgetmedlen försvunnit till andra projekt och regioner i . Dessutom har läns vägar belastats mycket hårt av alla de timmertransporter som stormen medfört. För tillfället pågår en provisorisk lappning och lagning av de värst drabbade vägsträckorna där spårytorna är både spruckna och urgröpta. Denna åtgärd håller högst , och en mer permanent lösning måste därför prioriteras. Den undermåliga vägstandarden hämmar dessutom de lokala företagens tillväxt i regionen. Alla framställda planer för standardförbättringar på t.ex. väg 120 och 122 har på grund av penningbrist hos skjutits och ligger nu utanför planperiod. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av en plan för trafikflödet och behovet av en utredning angående upprustning av vägstandarden i sydöstra hörn, SmålandBlekinge. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02T257 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att tillsätta en utredning om en fast förbindelse mellan och . Goda förbindelser mellan och har stor betydelse för tillväxten. Det gäller inte bara för utan också för övriga delar av landet. Med snabba och säkra kommunikationer ökar möjligheten för svenska företag att exportera varor och tjänster, och för den svenska turistnäringen är det viktigt att folk från andra länder upplever en enkelhet i transporterna till . Eftersom kommunikationerna dels ska tillgodose behovet mellan och , dels behovet av transittrafiken genom bedömer vi att behovet av en fast förbindelse mellan och ökar för som går. Med tanke på den planerings- och byggtid som krävs finns det skäl att tillsätta en utredning om denna förbindelse. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02T258 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i sina beslut om infrastruktursatsningar på ett bättre och mer rimligt sätt bör tillgodose trafiksäkerhet, miljö och utvecklingsmöjligheter i de norra delarna av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av väg 76, väg 77 och väg 280. behöver god tillväxt. En stor del av denna tillväxt sker också i , så också i de norra delarna av . Planer för utbyggnader av vägnätet som är viktiga för tillväxten i regionen finns, men är långt ifrån tillräckliga för de norra delarna av länet. Dessutom ligger de planer som finns för denna del av långt fram i tiden. För långsamma satsningar på transportinfrastrukturen i de norra delarna av riskerar att bromsa tillväxten i regionen. Väg 76, med genom , har varit planerad att byggas tillbaka. bildas ofta täta köer genom stad. utvecklas, bland annat genom Campus Roslagen (på före detta Lv3s område), och nya områden för bostadsbyggande skapas. Även norr om bebyggs och utvecklas samhällen och verksamheter, som exempelvis och färjetrafiken till från . Detta gör att behovet av den så kallade är mycket stort och behöver prioriteras. Även behovet av en upprustning och breddning av väg 76 vidare mot är mycket stort. Holmens pappersbruk som är beläget i är ett av norra största pappersbruk och planer på en expansion finns. Många av de tunga transporter som går till och från pappersbruket i går också via väg 280 mellan och . Vägen är smal med kurvor och har en hög olycksstatistik. Det finns ett mycket stort behov av upprustning av vägen, men det finns inte ens medel för att planera förbättringar. Väg 77, som ansluter från E 18 strax utanför och fortsätter mot , är en viktig tvärförbindelse genom och mellan E 4 och E 18. Vägen förbinder , och hamnen i med de inre delarna av och Bergslagen. Dessutom är väg 77 vägen till från och . Den del av väg 77 som ligger i är smal med flera kurvor och hinder. Den passerar också rakt genom orten , med flera korsningar och stopp. Hastighetsbegränsningen varierar mellan /h och /h. När vägen passerar länsgränsen till län blir den också väsentligt bredare, rakare och är i betydligt bättre skick, vilket också tillåter den högre hastighetsbegränsningen /h. Vägen är belastad med mycket tung trafik och olyckor inträffar frekvent på delen som ligger inom , flera med dödlig utgång . Hamnen i har stor potential och kan benämnas som en viktig port österut för hela . Planer finns på ytterligare utökning av hamnverksamheten, vilket kommer att leda till ytterligare trafik på ovan nämnda väg. Per Lodenius (c)
mot · GU02T259 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till enskilda vägar. Den enskilda väghållningen har en stor betydelse för att tillförsäkra näringslivet och enskilda en god transportförsörjning. Det finmaskiga vägnätet säkerställs genom de enskilda vägarna. Det finns enskilda vägar i , och det sker ungefär tre miljoner resor på de enskilda vägnäten och cirka en miljon människor berörs av dem. Det kan man jämföra med de statliga vägarna som är närmare och de kommunala med närmare . De enskilda vägarna står alltså för en stor transportförsörjning för både enskilda och för näringslivet. Statsbidragen till dessa vägar har varierat stort och stora neddragningar har gjorts. Dessa neddragningar har inneburit stora kostnadsökningar för vägföreningar och deras medlemmar. Skall vi ha en livskraftig landsbygd och möjligheter för människor att bo och leva så krävs det ett bra och fungerande vägnät. Det finmaskiga vägnätet måste ha en hållbar och bra standard för bärighet och belastning. Bidragen till de enskilda vägarna är en viktig del för att upprätthålla en levande landsbygd och möjligheter till företagande och tillväxt. Statsbidraget till de enskilda vägarna bör därför vara stabilt och andelsmässigt så högt att vägföreningar klarar att sköta sina åtaganden.
mot · GU02T260 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna av en utbyggnad till motortrafikled av nuvarande sträckning mellan och . Både och växer. växer med 1000 invånare och även ökar. med centrum i och har cirka 15000 studenter, antalet har ökat från cirka 5000 . Även om organiserat tågtransporter mellan städerna, ökar biltrafiken mellan dem. På ett flertal områden finns nu ett samarbete mellan de båda städerna, och man kan redan nu tala om ett twin-city-concept. Vi bör därför utveckla möjligheter till en motortrafikled mellan och med nuvarande sträckning som bas. Finansieringen kan ske med vägavgifter.
mot · GU02T261 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utsätta för konkurrens vad gäller lotsverksamheten generellt i . har monopol på lotsverksamheten. har lotskostnaderna i ökat . Engelska accepteras inte som lotsspråk i vilket man gör i andra farleder utan felfri svenska krävs. Brovakternas bristande engelska är ett handikapp. Övergång till modern teknik som remote control saknas. Lotsar behöver inte fysiskt vara på plats på alla fartyg. Dispenser från lotsplikt är mycket begränsade. Genom att utsätta för konkurrens vad gäller lotsverksamhet generellt i borde lotskostnaderna kunna sänkas.
mot · GU02T262 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att bygga om i för att främja handelssjöfarten på . Mälarsjöfarten ger möjligheter att transportera gods in och ut i , vilket är en transportfråga av stort nationellt intresse. Mälarsjöfarten står för viktiga delar av transportförsörjningen avseende råvaror och färdigprodukter till industrier i och kring och Bergslagen. Det är angeläget att Mälarsjöfarten får möjligheter att utvecklas i takt med sjöfartens ökade betydelse. Mälarfarleden via förbinder och hamnar () med . Båda hamnarna, likväl som själva farleden, är utpekade att vara av riksintresse. För att sjöfarten ska behålla sin konkurrenskraft som transportslag krävs större fartyg än då i byggdes. En utbyggnad av den 80år gamla är därför nödvändig. I de samhällsekonomiska beräkningar för utbyggnad av som genomförts, har samhällsnyttan i samtliga fall varit positiv. investeringar i fördjupning av farleden och i och hamnar resulterade i ökade och mer kostnadseffektiva sjötransporter. Nivån på godstrafiken i , varav berör hamnarna i och , har legat ganska . För att inte riskera en minskning av handelssjöfarten på bör ett utbyggnadsbeslut av sluss och farled komma till stånd. Minskade sjötransporter innebär ökade landtransporter, vilket troligen blir negativt från miljösynpunkt. En utebliven slussinvestering kan alltså få allvarliga följder för både Mälarsjöfarten och miljön. Det är också negativt för lokalisering av industrier och kan därmed leda till försämrad tillväxt. Under 20062007 byts slussporten in mot och får full bredd. Lösningen mot görs dock i begränsad skala eftersom resurser saknas för en fullständig ombyggnad av . Slusskapaciteten behöver en långsiktig lösning och det är därmed angeläget att anslå de resurser som behövs för att få en fullständigt ombyggd sluss. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02T263 · 2006-10-25 00:00:00 — Kommunernas inflytande över trafiksäkerheten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna bör få ökad makt att fatta beslut rörande hastighetsbegränsning, skyltning och andra trafiksäkerhetsåtgärder på länsvägar och mindre vägar inom den egna kommunens gränser. kan en kommun i mycket liten utsträckning påverka frågor som rör hastighetsbegränsning, skyltning eller vägmarkeringar på vägar utanför detaljplanelagt område. Det finns exempel där sagt nej till hastighetsbegränsningar på mindre vägar trots att ett enigt kommunfullmäktige ställt sig bakom förslaget. Kommunpolitiker har också fått nej när det gäller uppsättning av stoppskyltar, skyltning om plikt att lämna företräde från mindre väg, varningsskyltning för skolbuss eller skola och markering av stopplinjer på vägar. Svenska politiker och myndigheter står bakom nollvisionen för antalet trafikdödade. Den nya regeringen har också tydligt uttalat att man vill öka kommunernas självstyre och motverka onödig myndighetsbyråkrati. Om vi menar allvar med dessa mål måste vi ge mer makt till de lokala politikerna när det gäller olika trafiksäkerhetsåtgärder. Kommunpolitikerna har ofta bättre kontakter med sina invånare och känner väl till vilka trafiksäkerhetsåtgärder som behövs jämfört med tjänstemän i och tjänstemän hos . Beslut som rör trafiksäkerheten blir naturligtvis bäst om de sker så lokalt som möjligt i samråd med förskolor/skolor, boende och övriga invånare som berörs. Det finns inga logiska skäl att låta andra myndigheter fördröja eller motverka trafiksäkerhetsåtgärder när de människor som berörs vill genomföra dessa efter demokratiska beslut.
mot · GU02T264 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bolagisering av , Projektering och i divisionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda om det från konkurrenssynpunkt vore bättre att vid en bolagisering dela i flera mindre enheter. En sund konkurrens förutsätter att olika aktörer på en marknad verkar under samma förutsättningar. Tyvärr gäller inte detta på flera områden i , exempelvis när statliga myndigheter bedriver kommersiell verksamhet. I är den statliga myndighet som, näst efter , har störst kommersiell verksamhet. Denna bedrivs i , Projektering och . Totalt uppgick dessa enheters omsättning till ca med drygt 3500 anställda. Då ledningen för samtliga verksamheter sitter i samma verk förhindrar detta en sund struktur. Det faktum att affärsenheter inte drivs i bolagsform gör att det i praktiken inte går att få transparens och därmed säkerställa konkurrens på lika villkor. Om inte mer likvärdiga konkurrensvillkor och transparens kan skapas är risken betydande att de privata företag som är verksamma väljer att lämna den svenska marknaden. Denna risk har ökat avsevärt i och med den aviserade sammanslagningen av . I så fall kommer att få monopol, vilket givetvis leder till betydande samhällsekonomiska och statsfinansiella förluster. En betydande del av omsättningen sker i direktupphandling inom projekten utan anbudsgivning och konkurrens. totala uppdrag 2005 kom mer än hälften från direkttilldelade projekt, dvs. uppdrag utan konkurrensutsättning. Risken är uppenbar att vinsten på dessa projekt subventionerar den mer konkurrensutsatta verksamheten. En bolagisering av , Projektering och skulle motverka de problem som föreligger och skapa en bättre konkurrenssituation. Vidare bör en översyn göras för att utröna om vid en bolagisering ska delas upp i flera mindre enheter för att undvika att det uppstår en alltför dominerande ställning på marknaden.