ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Sf290 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbetalning av sjukpenning. ändrades tillämpningarna för bedömning av sjukintyg m.m. av . Detta har lett till att det är ca 20000 personer som fick sina läkarintyg underkända av . I ungefärligen 4000 fall överklagades kassans beslut, varav av de försäkrade fick rättelse av nästa instans. Bakom många av dessa fall finns personer som fått sin sjukpenning indragen efter en alltför lång handläggningstid. Kassans beslut har meddelats efter flera veckors sjukskrivning utan att den försäkrade har kunnat agera. Många uppfattar det som om sjukpenningen dras in retroaktivt eftersom handläggningstiden av ärendet tar så . Målsättningen måste vara att ingen, utan egen vetskap, ska hamna i ett sådant läge. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som ökar rättssäkerheten för samtliga försäkrade.
mot · GU02Sf291 · 2006-10-27 00:00:00 — Fortsatt föräldrapenning vid flytt till annat land tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt föräldrapenning vid flytt till annat land. En person som uppbär svensk föräldrapenning kan vid flytt riskera att få densamma indragen med hänvisning till att banden till den svenska arbetsmarknaden är brutna i och med flytten till annat land inom /EU, om det ej kan påvisas att personen avser återkomma till sitt arbete i . Det grundläggande regelverk som reglerar rätten till denna typ av förmån är EG-förordning 1408/71. I flertalet av våra nordiska grannländer har man dock valt att tolka och klassificera förordningen och regelverket kring föräldrapenningen på ett sådant sätt att påbörjad utbetalning av en upptjänad rätt fullföljs som om personen aldrig hade flyttat från landet i fråga. Det förefaller orimligt i dagens /EU att man ska nekas föräldrapenning bara på grund av att man flyttar till ett annat nordiskt land medan utbetalningen pågår. Hade det varit så att man i och med flytten övertog motsvarande rättigheter och förmåner i inflyttningslandet så vore allt väl, men i inflyttningslandet har man ingen möjlighet att få ut föräldrapenning med mindre man arbetat i landet före barnets födelse. Här faller föräldralediga således mellan stolarna bara på grund av själva flytten.
mot · GU02Sf292 · 2006-10-25 00:00:00 — Vilande SGI för studerande från annat land tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska överväga att tillrättalägga den svenska lagstiftningen så att studerande med studiemedel från annat nordiskt land eller EU/EES-land inte särbehandlas negativt vad avser vilorätten för SGI/FGI i samband med studier efter arbete i . kan personer som har arbetat i , och därefter studerat med studiemedel från CSN, erhålla lönebaserad föräldrapenning för barn som föds efter studieperiodens slut eller . Detta bygger på en förmån som medger att man vid beräkningen av mängd arbetad tid före nedkomsten kan hoppa över studieperioden, dvs. studieperioden klassificeras som vilande SGI-tid (sjukpenninggrundande inkomst). Problem uppstår dock för de personer som på motsvarande sätt har arbetat i före studierna, men som på grund av sitt medborgarskap, tagit studiemedel från ett annat nordiskt/europeiskt land. Denna grupp medges ej att få sin studietid klassificerad som vilande SGI-tid . 15§ lagen om allmän försäkring står det om vilande SGI vid studier. Där anges tydligt som villkor för att studierna ska kunna klassificeras som vilande SGI-tid att den studerande varit berättigad till lån från CSN. En finsk medborgare flyttade till Sverigei . Hon fick en anställning och jobbade innan hon började studera på i . Som finsk medborgare hade hon inte möjlighet att få studiemedel från CSN utan fick vuxenstudiebidrag från . Hon blev gravid och skulle föda barn . När hon kontaktade den lokala och frågade om sin föräldrapenning uppstod det ett problem. Hon fyllde kraven om 6 månaders arbete i men den så kallade vilorätten på SGI var inte giltig på grund av att hon hade fått finska studiemedel istället för svenska från CSN.
mot · GU02Sf293 · 2006-10-24 00:00:00 — Harmonisering av sjukförsäkringssystem i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en harmonisering av sjukförsäkringssystemen i . Att lösa gränshinder mellan de nordiska länderna är den viktigaste uppgiften har. Ju mer vi blir integrerade i , desto fler gränshinder dyker upp. Ett sådant problem är förtidspensionering efter arbete i mer än ett nordiskt land. Bedömning av förtidspensionering görs i varje land efter egen bedömning av graden av arbetsoförmögenhet. Det finns en risk att det land där man arbetat minst beviljar pension, men bara baserat personen i fråga har arbetat i just det landet. Det land där personen arbetat merparten av sitt yrkesverksamma liv kan göra bedömningen att personen inte bör beviljas förtidspension. Detta är ett stort problem och en potentiell fattigdomsfälla för den enskilde arbetstagaren, och skulle dessutom kunna hämma den fria rörligheten i om det blev allmänt känt att en flytt till ett annat nordiskt land i syfte att arbeta kan leda till fattigdom och utslagning. Jag anser att det är ohållbart att man inte kan tillgodoräkna sig arbete i ett annat nordiskt land när man blir arbetsoförmögen p.g.a. skada eller sjukdom. Det är inte bra att ett nordiskt lands socialförsäkringsmyndighet kan bevilja förtidspension som ett annat avslår en likadan ansökan. De nordiska länderna har ofta olika trösklar för hur pass stor nedsatthet av arbetsförmågan man måste ha för att en förtidspensionering alls ska kunna behandlas. Antingen behövs en harmonisering av de nationella nordiska regelverken eller särskilda bestämmelser för den grupp av personer som arbetat i flera nordiska länder för att undvika detta problem .
mot · GU02Sf294 · 2006-10-27 00:00:00 — Ansvarsfördelning mellan a-kassa och sjukförsäkring tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att principen kring ersättningar är att individen inte ska få försämrad ersättning eller oklar ansvarsuppdelning mellan a-kassa och sjukförsäkring. Det har framkommit vid ett antal tillfällen att personer hamnar mellan stolarna när de yrkar på sjukpenning eller sjukersättning då sedan avslår yrkandet. Det är genom ett läkarintyg med helt eller delvis nedsatt arbetsförmåga som personen yrkar på sjukersättning eller sjukpenning. Detta intyg skickas in till som meddelar a-kassan via sina kassakort att sjukdom råder. Det tar innan beslut kommer och om det då är ett avslag från finns det ingen som tar kostnaden mellan yrkande och beslut. Detta för att a-kassan anser att personen inte alls står till arbetsmarknadens förfogande då personen inte kan ta vilka jobb som helst, medan uppenbarligen tycker det. Någonstans måste man ta beslut om vem som bestämmer vad helt nedsatt arbetsförmåga betyder. Är det läkarens uppgift eller uppgift att avgöra om en sjuk är arbetsför, helt eller delvis. Om en läkare skriver helt nedsatt arbetsförmåga så utgår han ifrån personens arbetsförmåga, inte ifrån vilka yrken som finns i landet. gör precis tvärtom. Dom utgår från vilka yrken som finns i landet. Dessa uppgifter som ovan nämnts gör att vi tycker att en person som söker sjukpenning eller sjukersättning måste stå skadeslös ärendet ligger inne för prövning, något som inte blir fallet. Det vill säga att en person som erhåller ersättning från a-kassa eller annat håll aldrig hamnar i en situation som innebär att man förlorar ersättningen som ett yrkande på sjukersättning behandlas och där personer sedan får avslag. Principen måste vara att personen alltid skall hållas skadeslös.
mot · GU02Sf295 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av rehabilitering och försäkringdelegationernas bevarande. befinner sig alldeles för många människor utanför arbetsmarknaden av hälsoskäl eller av sociala orsaker. dröjer rehabiliteringsprocessen på grund utav att flera myndigheter är involverade i samma ärende. Detta kan medföra att personen hamnar mellan stolarna och att den nödvändiga helhetssynen går förlorad. Personer som befinner sig utanför arbetsmarknaden har oftast någon form av offentlig försörjning. Ju snabbare man kan återföra dem som har förutsättningar för detta till arbetslivet, desto lägre blir det allmännas kostnader och desto bättre för den enskilde. Lösningen för dessa personer är inte sänkta ersättningsnivåer. Lösningen är en effektiv och kraftfull rehabilitering som sker utifrån individens behov och förmåga där samhällets samlade resurser som finns till förfogande sätts in. Lagstiftningen från har skapat förutsättningar för finansiell samordning, en samverkan mellan , arbetsförmedlingen och kommunen eller . Det är de parterna som är huvudansvariga för rehabiliteringsinsatserna. Finansiell samordning kan ge stora besparingar i de offentliga utgifterna. Ett bra samarbete kan ge en förbättrad livssituation för många människor. är försäkringskassedelegationerna involverade i att utveckla många samarbetsprojekt runt om i landet. Det är definitivt en fördel att det är förtroendevalda som kan samtala med andra förtroendevalda för att uppnå vinnavinna-lösningar då ofta samarbetsprojekt faller på att någon upplever sig som förlorare, antingen ekonomiskt eller beträffande ansvar och befogenheter. När nu regeringen aviserar att försäkringskassedelegationerna skall skrotas är risken stor att också många samarbetsprojekt fallerar redan i startgropen. Det är alltså angeläget att som en del i samverkan för att minska människors utanförskap bibehålla försäkringskassedelegationerna!
mot · GU02Sf297 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om delat barnbidrag. Vid gemensam vårdnad om ett barn betalas det allmänna barnbidraget ut till den förälder som av föräldrarna gemensamt anmälts till som mottagare av barnbidraget. Om det inte görs någon anmälan utbetalas bidraget till modern. För särlevande föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn, som växelvis bor hos föräldrarna, finns en möjlighet att dela barnbidraget så att hälften utbetalas till vardera föräldern. Detta förutsätter dock att modern godkänner delning av bidraget. Detta är i högsta grad orättvist mot den andra föräldern. Har man delad vårdnad av ett barn, har båda föräldrar också kostnader för barnets boende, mat, kläder och andra behov ska det vara lika naturligt att barnbidraget delas lika mellan föräldrarna. Därför är det angeläget att man när man genom dom eller avtal fastställer delad vårdnad av ett barn fastställer delning av barnbidraget. Vi föreslår att regeringen inkommer till med ett förslag i enlighet med motionens intentioner.
mot · GU02Sf298 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör utreda förutsättningarna för att följsamhetsindexering i sjukersättning, garantiersättning och ålderspension ska vara likställda och att den årliga uppräkningen bör ske på samma villkor i de olika systemen. När det gäller sjukersättning så räknas den , det är den inkomstrelaterade sjukersättningen och garantiersättningen som räknas om med prisbasbeloppet. Prisbasbeloppet är ett belopp som visar prisutvecklingen i samhället. Det fastställs av regeringen efter en beräkning av . Vid beräkningar av pensionsgrundande inkomst används ett förhöjt prisbasbelopp. När det gäller uppräkningen av sjukersättningen så följer den inte alls löneutvecklingen utan enbart den allmänna prisutvecklingen som inte fullt ut avspeglar de skillnader i kostnadsutveckling den enskilde har för sin försörjning . För ökad rättvisa och minskade klyftor mellan ålderspension och sjukersättning bör en ändring av följsamheten för aktivitetsersättning och sjukersättning i den årliga uppräkningen komma till stånd och uppräknas på samma sätt som ålderspension. Sedan det nya pensionssystemet infördes har de med sjukersättning och aktivitetsersättning fått några procent mindre än ålderspensionärerna, detta på grund av att förtidspensionen inte alls följer löneutvecklingen såsom uppräkningen av ålderspensionen.
mot · GU02Sf299 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör överväga förändringar i tillämpningen av föräldraförsäkringen. Den familjepolitiska debatten har kännetecknats av en stark medvetenhet om att man utifrån barnens bästa skall iaktta den samhälleliga omdaningsprocess som ständigt äger rum, nämligen att så långt som möjligt i samhällsutvecklingen ta hänsyn till det perspektiv som präglar begreppet barnets bästa. Man har diskuterat hur uppväxtmiljön påverkar barnets personlighetsutveckling, utbildningsval, framtida yrke och levnadsförhållanden samt hur familjens levnadsmiljö även påverkar de vuxnas möjligheter att forma sina liv efter sina önskningar och förutsättningar. Föräldraförsäkringen skall bidra till en ökad jämlikhet och barnets rätt till bägge föräldrarna. är det dock så att en viktig hänsyn till barnets bästa är förbigånget. I de fall där barnafadern/modern är avliden eller av andra skäl inte är behjälplig med att utveckla barnets bästa genom umgänge eller vårdnad av barnet är det den ensamstående vårdnadshavaren som har den lagliga rätten till de som den andre skulle ha haft. Med tanke på den snabba samhällsutvecklingen och omvärldsförändringen som bl.a. innebär en allt större rörlighet på arbetsmarknaden, borde det finnas möjlighet för den ensamstående vårdnadshavaren att överlåta de helt eller delvis som han eller hon har rätt till i de fall där den ena föräldern inte finns, inte vill eller kan vårda barnet. Arbetsmarknaden förändras alltmer till korttidsanställningar, projektarbeten, vikariat m.m., och då bör även den som har ensam vårdnad kunna vara mera flexibel och kunna gå tillbaka eller söka arbete under de som återstår av föräldrapenningen. Då krävs att en annan person i barnets direkta närhet finns som är lämplig att vårda barnet. Lämplig person skulle kunna omfatta sambo, mor- och farföräldrar eller syskon till den ensamstående föräldern. Om en annan person kommer i fråga skall en enkel prövning ske av socialnämnden där barnet är mantalsskrivet.
mot · GU02Sf302 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bemötande vid kontakter med de sjuka. Vi möter allt fler människor som känner sig orättvist behandlade och bemötta i sina kontakter med tjänstemännen på . I kontakterna ifrågasätts de sjukas trovärdighet när de berättar om sina sjukdomsproblem. De upplever att försäkringsläkarnas bedömningar är mycket mer trovärdiga trots att de aldrig träffat den sjuke. I andra fall sker kontakten via brev där många har svårt att förstå alla hänvisningar till lagar och paragrafer. Många upplever att de möts av en allt hårdare attityd vid bedömningen av om sjukdomen berättigar till att få någon ersättning. Den här attityden upplevs av många som djupt kränkande och utmynnar inte sällan i att man känner sig mycket dåligt bemött. Det här innebär att den hjälp man förväntat att få från kassatjänstemännen istället blir en konflikt där den sjuke känner sig orättvist behandlad och då också ifrågasätter hela försäkringssystemet. Situationen blir inte bättre av att den som har synpunkter möts av beskedet det är politikerna som bestämt att det ska vara så här. Vi är djupt oroade över den här utvecklingen och anser att bemötandet vid handläggningen av våra socialförsäkringar måste förbättras. Det får inte bli så att våra system blir viktigare än människorna. Personalen behöver ges ett bättre stöd så att de ges förutsättningar att göra ett bra arbete. Det måste övervägas att förbättra stödet till personalen så att bemötandefrågorna blir bättre.
mot · GU02Sf304 · 2006-10-30 00:00:00 — Regler för akut vård för asylsökande m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över reglerna för akut vård för asylsökande och flyktingar i avvaktan på ny prövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra ansvarsfördelningen när det gäller begravningskostnader för asylsökande. Vare sig den asylsökande flyktingen får besked att han/hon får stanna eller inte, är det mest humant och människovärdigt att eliminera eller åtminstone minska nya källor till traumatiska upplevelser. Detta gäller särskilt för de som stannar trots att de ännu ej fått asyl. De behöver åtminstone få rätt till akut och nödvändig sjukvård. I motsats till de flyktingar som anländer till vissa andra EU-länder som och får flyktingarna i endast akutvård. I och erhåller alla flyktingar övrig sjukvård gratis. Även om flyktingar numera får akut förlossningsvård och operationer kan de behöva annan hjälp och vård som inte alltid räknas som akut. Det kan också ibland vara svårt att skilja på vad som är akut och inte, särskilt inom det psykiska området. De dramatiska händelser som ligger bakom psykiska problem bland flyktingar accentueras ytterligare av bristen på vård i situationer då den är eller uppfattas vara nödvändig. Prövningen av detta ska naturligtvis vila på medicinsk grund. Hur kostnaderna för den akutvård som ges hanteras är däremot olika runt om i landet. I en del fall uppstår en fordran på den enskilde som vid beviljande av asyl krävs in och vid avslag av asyl skrivs av. I andra fall skrivs kostnaden av direkt oavsett om de som asylsökande får stanna eller inte. Beviljandet av uppehållstillstånd ska även fortsättningsvis vara tillträdet till de övriga svenska välfärdstjänsterna. Ett annat problem som framför allt påpekats av de tjänstemän som arbetar med asylsökande är oklarheten om betalningsansvaret när det gäller begravningskostnader i samband med ett dödsfall bland asylsökande. Detta ger såväl upphov till traumatiska upplevelser för nyanlända asylsökande som osäkerhet bland tjänstemännen. Det dubbla sorgearbetet, att först ha blivit tvungen att lämna sitt land och sedan förlorat någon av sina närmaste, blir trefaldigt, när flyktingen hamnar mellan olika administrationers diskussioner om vilken del av det svenska samhället som ska betala begravningskostnaderna. Vi kan konstatera att många kommuner via sin socialtjänst tar på sig denna uppgift för i kommunen boende asylsökande men det finns också situationer där tar på sig rollen. Det är av stor vikt att denna ansvarsfråga blir belyst och utredd.
mot · GU02Sf305 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att regeringen ser över om det går att förenkla möjligheterna till för personer som fått svenskt uppehållstillstånd men saknar hemlandspass, svenskt resedokument eller svenskt främlingspass. Att kunna identifiera sig med giltigt är på många sätt en förutsättning för ett självständigt liv i . kan man inte ens öppna ett bankkonto. I vissa fall har det blivit svårare för de utländska medborgare som fått uppehållstillstånd i och som därmed har ett svenskt personnummer att få . Posten AB:s dotterbolag och andra som har rätt att utfärda kräver att utländska medborgare som söker förutom personbeviset även kan styrka sin identitet med hemlandspass, svenskt resedokument eller svenskt främlingspass. Många drar sig för att söka hemlandspass då det innebär att de styrande i den sökandes forna hemland kan få veta var i världen man befinner sig, vilket många upplever som ett hot mot den egna säkerheten. Vissa stater vill inte heller utfärda hemlandspass och det kan ta innan beskedet kommer, tid då personerna inte har möjligheter att öppna bankkonton eller styrka sin identitet i vardagliga situationer. När gör utredningar för asylskäl görs även omfattande utredningar om personen är densamme som den utger sig för att vara. För att underlätta för de personer som får svenskt uppehållstillstånd men som saknar hemlandspass borde regeringen se över om eller annan lämplig myndighet kan få i uppgift att, vid behov, utfärda en giltig svensk ID-handling i samband med att uppehållstillstånd ges.
mot · GU02Sf306 · 2006-10-24 00:00:00 — Sjukskrivning och politiska uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över regelverket för sjukskrivning och politiska uppdrag. Den som råkar ut för en arbetsskada, som innebär att man blir sjukskriven , och innehar politiska uppdrag, får sänkt sjukersättning. Man får avdrag på ersättningen från om man upprätthåller sina tidigare politiska uppdrag, oavsett vilket arbete man har. Skadan och därmed sjukskrivningen kan innebära att man är kapabel att fullgöra sitt politiska uppdrag, även om skadan är av den arten att man inte kan sköta sitt arbete. Exempelvis kan inte en svarvare med bruten arm jobba med sin maskin, men däremot delta i ett sammanträde. Om sjukersättningen minskar med exempelvis en fjärdedel, har många inte råd att fortsätta med sina uppdrag. Arvoden för fritidspolitiker är i allmänhet låga och täcker inte bortfallet av sjukpenningen. Det är också mycket negativt ur demokratisk synpunkt, om inte alla av ekonomiska skäl har möjlighet att åta sig politiska uppdrag. Man får helt enkelt inte ekonomiskt bestraffa dem som arbetar som fritidspolitiker. Systemet tar dessutom från de sjukskrivna rätten att ha kvar de sociala kontakter som uppdraget innebär. Som långtidssjukskriven kan man snabbt bli isolerad, eftersom sjukdomen inte alla gånger syns på utsidan. Då är det rehabiliterande och hälsofrämjande att upprätthålla kontakter med yttervärlden. Regelverket för sjukskrivning och politiska uppdrag måste därför ses över.
mot · GU02Sf307 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för båda föräldrarna att tillsammans vara hemma med barnet, i riktning mot förslag. Att få barn är en stor och fantastisk händelse i livet. Att fler barn föds är också viktigt för utvecklingen av vårt land. och under ökar andelen äldre medan andelen minskar. när har ordning i ekonomin vill vi med kraft satsa på bättre villkor för barnen och barnfamiljerna. Vi vill att ska vara en plats där alla barn och ungdomar får en bra uppväxt. gör vi därför flera satsningar på barnen och barnfamiljerna. Förskolan lägger grunden i det livslånga lärandet. införs maxtaxan i förskoleverksamheten och i skolbarnsomsorgen som leder till kraftigt sänkta avgifter för de allra flesta. Reformerna med maxtaxa och rätt till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga ger nya möjligheter för både barn och föräldrar. Föräldraförsäkringen förlängdes under den socialdemokratiska regeringsperioden, men fortfarande finns begränsningar i försäkringen som varken gynnar barnen eller föräldrarna. är det inte möjligt för föräldrarna att tillsammans vara hemma med barnen. Det är endast möjligt om man använder de så kallade pappadagarna, och då endast . som förälder är en lycklig period, men det är också en ny situation, och för många föräldrar även en jobbig period. Genom att öppna upp möjligheten för båda föräldrarna att vara hemma tillsammans skulle den första perioden för de som så önskar underlättas kraftigt. Det är också ett sätt att underlätta för papporna att från början ta ett större ansvar för barnet, och förhoppningsvis göra pappan mer positivt inställd till att även fortsättningsvis utnyttja sina månader i föräldraförsäkringen. Förslaget är kostnadsneutralt eftersom det totala antalet dagar inte förändras. De som inte önskar ta ut föräldraförsäkringen tillsammans kan naturligtvis även fortsättningsvis välja det alternativet.