mot · GU02C319 · 2006-10-26 00:00:00 — Långsiktiga villkor för bostadsproduktionen 4Nuvarande villkor för nyproduktion3 5Nuvarande villkor för ombyggnation4 6Framtidens produktionsstöd för byggandet av hyresrätter4 7Inrätta en statlig bostadsfond5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör sätta upp ett tydligt mål om att det dels bör tillkomma ca 40000 bostäder , av vilka hälften är hyresrätter, dels bör renoveras ca 65000 bostäder . begär att regeringen låter utreda hur dagens räntebidrag, tillfälliga investeringsbidrag och momsåterföringsstöd kan ersättas med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, där det dels finns ett tak för högsta möjliga hyresnivå, dels ett villkor för att få stöd som bygger på att hyrorna ska ha framförhandlats i förväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet för ombyggnation bör förstärkas och omvandlas till ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt, där villkor för stöd är kopplat till tydliga miljökrav och i förväg framförhandlade hyror. begär att regeringen låter utreda hur en statlig bostadsfond utifrån de principer, samt utifrån behovet av en långsiktig bostadsfinansiering, som anförs i motionen kan inrättas och börja verka . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studentbostäder ska ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av ordinära hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett nytt anslag som ska disponeras av , med syftet att styra medel mot marksanering i tätorter till byggande av flerbostadshus med hyresrätt. begär att regeringen låter utreda frågan om stöd till hissinstallationer som ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken och återkommer till med ett förslag. begär att regeringen låter utreda frågan om hur radonstödet kan utökas till att omfatta även flerbostadshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beskattning av boendeform istället för efter hustyp bör genomföras i enlighet med betänkande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beskattning av hyresrätten ska fasas ut.1 begär att regeringen låter utreda frågan om skattefria underhållsfonder och återkommer till med ett förslag.1 1 Yrkandena 911 hänvisade till SkU. Samhällets kraftiga neddragningar av stödet till bostadsproduktionen har fått stora effekter dels för nyproduktionen av bostäder men, dels för underhållet av det redan byggda och för den sociala bostadspolitiken. Av befolkning bor i någon av de över 100 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Åtskilliga av dessa kommuner bedömer dessutom att bristen kommer att öka och flertalet uppger att det främst är små hyresbostäder som saknas, även om bristen på riktigt stora lägenheter också ökar. Enligt en rapport från länsstyrelserna i behöver det byggas ca 20000 lägenheter enbart i annars hotar en hämmad ekonomisk tillväxt, ökad segregation samt minskad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden. Enligt en länsstyrelserapport från , uppger 23 av 26 kommuner att de har bostadsbrist och att det främsta hindret för ett ökat bostadsbyggande är höga produktionskostnader. Med stöd av ovanstående anser att det är nödvändigt att minst 40000 bostäder tillkommer , av vilka hälften ska vara hyresrätter. är mellan 500000 och 1,3miljoner lägenheter i flerbostadshus dessutom i behov av omfattande renoveringar, framförallt inom rekordårens bostadsbestånd (19611975), men också i äldre delar av beståndet. Tekniska system som va-stammar, el och ventilation, men även fönster, balkonger och fasader behöver åtgärdas detta för att de boende inte ska drabbas av standardsänkningar och för att inte bostädernas attraktivitet och kapitalvärde ska försämras. Jämfört med , då endast ca 25000 lägenheter renoveras, skulle takten behöva mer än fördubblas för att bostadsstockens värde inte ska fortsätta sjunka. För att tydliggöra att både nyproduktionen och ombyggnationen av bostäder måste fortsätta att öka bör sätta upp tydliga produktionsmål. bör det tillkomma 40000 bostäder , av vilka hälften är hyresrätter. Dessutom bör 65000 bostäder renoveras . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4Nuvarande villkor för nyproduktion Det långsiktiga nyproduktionsstödet i form av räntebidrag har långsiktigt urholkats. Detta beror dels på försämrade villkor i och med införandet av det s.k. Danellsystemet (där bidragsdelen är av räntekostnaden utifrån en fastställd produktionsnivå), dels på att produktionsnivån legat fast och därmed inte överensstämmer med dagens produktionskostnader. Enligt , Många mål få medel, uppnås därför inte längre neutraliteten mellan upplåtelseformerna. Inom bostadsrätten, kan de ökade produktionskostnaderna täckas av de boendes avdragsgilla insatser, något som inte är möjligt inom hyresrätten. Egnahemsägarna har sin avdragsrätt för räntekostnader intakt, den är inte beroende av produktionskostnadernas storlek. För att öka byggandet av hyresrätter har två tidsbegränsade stöd införts, ett investeringsbidrag och ett momsåterföringsstöd. Båda är giltiga t.o.m. utgången av 2006. har i sin budgetmotion för utgiftsområde 18 föreslagit en förlängning av de nuvarande stöden till bostadsproduktion t.o.m. utgången av . Inför bör räntebidragen och de tidsbegränsade stöden ersättas med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, där det dels finns ett tak för högsta möjliga hyresnivå, dels ett villkor för att få stöd som bygger på att hyrorna ska ha framförhandlats i förväg. begär att regeringen låter utreda hur ett sådant stöd kan utformas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Nuvarande villkor för ombyggnation Stödet för ombyggnation av flerbostadshus består av ett räntebidrag på av räntekostnaden utifrån en fastställd högsta bidragsgrundande produktionskostnad. Nivån har legat fast och begränsar även vilka renoveringsåtgärder som kan komma i fråga för ett stöd. hade räntebidragen ett nuvärde som motsvarade av den gjorda investeringen. Dagens system motsvarar ett värde på . Det mesta av beståndet som är i akut renoveringsbehov är byggt under rekordåren inom miljonprogrammet. En stor del av dessa bostäder tillhör allmännyttans bestånd. Enligt närmar sig ett stambyte i av allmännyttans bostäder, vars totala antal omfattar runt 900000 lägenhet. Kostnaderna för de nödvändiga renoveringarna beräknas till omkring 24miljarder kronor, enbart för dessa bostäder. Många av hyresgästerna i miljonprogrammets flerbostadshus tillhör samhällets mest ekonomiskt utsatta grupper, såsom ensamstående kvinnor med barn och stora invandrarfamiljer. För att dessa inte ska drabbas av orimligt stora hyresökningar när den nödvändiga ombyggnationen genomförs bör stödet förstärkas och omvandlas till ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt, där villkor för stöd är kopplat till tydliga miljökrav och i förväg framförhandlade hyror. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Framtidens produktionsstöd för byggandet av hyresrätter I de prognoser och uttalanden som har gjort rörande det framtida bostadsbyggandet har man vid ett flertal tillfällen reserverat sig för att försämrade produktionsstöd kan leda till avsevärt lägre siffror då det gäller hyresrätter. En minskning av nyproducerade hyresrätter skulle vara mycket olycklig för många grupper, inte minst för ungdomar som oftast bor i hyresrätt och som har svårt att ta sig in på den reguljära bostadsmarknaden. har medverkat till att främja ett ökat byggande av hyresrätter och produktionskostnaderna, precis som hyrorna, för de nyproducerade bostäderna har successivt sjunkit. Men så länge vi fortsätter att ha bostadsbrist i kommunerna är vi inte nöjda. Staten måste ta sin del av ansvaret för att uppnå produktionsmålen och för att ge ett långsiktigt och trovärdigt bostadsfinansieringssystem. 7Inrätta en statlig bostadsfond Osäkerheten om hur de framtida produktionsvillkoren ska formas är stor och behovet av ett nytt finansieringssystem och en mer permanent förändring av statens bostadsfinansieringsinsatser är angelägen. Staten bör ge långsiktiga ekonomiska förutsättningar för bostadsbyggandet, och åtgärder som stimulerar nyproduktion och ombyggnation av framförallt hyresrätter är nödvändiga. Engagemanget måste visa på handlingskraft och långsiktighet om bostadsbyggandet ska ha möjlighet att etableras på en nivå som är godtagbar och stabil. Genom att i kvantitativa termer lägga fast det antal bostäder som bör produceras, liksom det antal som bör renoveras, ges ett tydligt uttryck för den höga ambition som krävs för att få till stånd ett bostadsbyggande i en tillräcklig omfattning. För att uppnå målet om 40000 nya bostäder , och 65000 helrenoverade lägenheter , föreslår att en statlig bostadsfond inrättas. Medel ur fonden ska utgå till fastighetsägarna i form av investeringsbidrag för ny- och ombyggnation av hyresrätter. Fonden tillförs 10miljarder kronor, via lån som tas upp av med en avskrivningstid . Fonden hanteras därmed utanför statsbudgeten. Kortfattat innebär förslaget att ett bostadsinstitut inrättas och staten betalar fondens ränte- och amorteringskostnader under . Baserat på ränta, skulle påverkan på statsbudgeten nå sin högsta nivå , 4,48miljarder kronor, varpå kostnaderna åter skulle sjunka. I följande delar av detta avsnitt utvecklar vi hur ett sådant bostadsfinansieringssystem skulle kunna se ut. För att se till att hyrorna på nyproducerade bostäder hålls nere bör man sätta ett tak för produktionskostnaderna för de nyproduktioner som beviljas statliga stöd. Likaså ska stöden villkoras med ett hyrestak med hyror som har framförhandlats i förväg. Investeringsstödet för nybyggnad ska täcka maximalt av produktionskostnaderna. Bidragsbeloppet bör dessutom ha en övre gräns på maximalt belopp på , beroende av var i landet man bygger. Utifrån exempel på produktionskostnader för olika billiga bostadsprojekt från har vi tagit fram följande riktlinjer för ett produktionskostnadstak: : per kvm. och : per kvadratmeter. Övriga landet: per kvm. För hyrorna, som alltså ska vara framförhandlade i förväg, föreslår vi att följande takgränser används: : per kvm. och : per kvadratmeter. Övriga landet: per kvm. För ombyggnadsinvesteringar föreslår vi att ett stöd på av en totalkostnad om maximalt per bostad ges, oavsett var i landet som investeringen äger rum. Förlaget till systemet för bostadsfinansiering ligger vid sidan av statsbudgeten. Systemet ska tillföras ca 10miljarder kronor, vilka ska användas till investeringsbidrag för att subventionera byggandet av hyresbostäder. Lånen tas upp av med en avskrivningstid . Syftet med förslaget är att subventionera byggandet av hyreslägenheter genom att ge investeringsbidrag till byggföretag som åtar sig att bygga hyreslägenheter på vissa i förväg angivna villkor. Investeringsbidraget är tänkt att subventionera av nyproduktionskostnader samt ombyggnadsinvesteringar. De totala investeringsbidragen får maximalt uppgå till . Staten inrättar en särskild myndighet, ett boinstitut, som uppdrar åt () att sköta upplåningen till investeringsfonden. står för kostnaderna för både räntor och amorteringar, men finansieras via anslag på statsbudgeten. Pengarna bokförs på ett separat konto i Riksgälden och utbetalningarna av stöden ingår därmed inte bland de löpande utgifterna i statsbudgeten och påverkar således inte heller utgiftstaket. Dock ökar statens årliga upplåningsbehov med de 10miljarder kronorna, vilket får effekt på statens budgetsaldo, på statsskulden och på statens offentliga sparande. stiger statens löpande utgifter, genom att räntor och amorteringar på lånen i RGK successivt kommer att belasta anslaget för bostadsinvesteringar i statsbudgeten. Kostnaderna för detta blir små , eftersom den totala skuldstocken då är relativt liten, men ökar successivt . har tagit hjälp av för att utforma och beräkna vad denna finansieringskonstruktion skulle kosta. I tabellen nedan har en ränta på använts. är statens utgifter för anslaget som högst och uppgår då till ca 4,5miljarder kronor. Även om inga nya lån tas upp efter dessa kommer kostnaderna för räntor och amorteringar att fortsätta belasta anslaget under . Tabell Boinstitutets kostnader , ränta, miljarder kronor Räntor och amorteringar betalas med eftersläpning, vilket alltså innebär att varken räntor eller amorteringar utgår . Den ackumulerade ökningen av statsskulden får man genom att addera den årliga ökningen av budgetunderskottet, vilket också framgår i tabellen. Statens budgetsaldo ökar dels på grund av kostnaderna för nyupplåningen (bruttoupplåning amortering) och dels på grund av kostnaderna för själva anslaget. Till detta kommer räntekostnaderna för det ökade budgetunderskottet året innan, vilken dock är av marginell betydelse. I exemplet ovan antas att systemet med bostadsfinansiering kommer i gång . Med en avskrivningstid kommer de årliga amorteringarna på det första årets lån att uppgå till 0,33miljarder kronor. Det innebär att RGK bara behöver låna upp 9,67miljarder kronor netto (100,33). Detta nya lån amorteras av med 0,32miljarder kronor . Det påföljande året behöver då bara 9,35miljarder kronor lånas upp (100,330,32) osv. lånas alltså 10miljarder kronor minus amorteringarna på varje föregående års lån. Det innebär att den totala skuldstocken växer, men i avtagande takt. Via anslaget står staten för kostnader för både räntor och amorteringar på den utestående skulden, vilket innebär att statens utgifter ökar med årliga kostnader. Utöver dessa kostnader tillkommer institutets förvaltningskostnader som inte har tagits med här men som i sammanhanget dock bör kunna antas vara ganska marginella. begär att regeringen låter utreda hur en statlig bostadsfond utifrån de principer som beskrivits i avsnittet kan börja verka . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I takt med den intensiva utbyggnaden av högskoleplatser, har också bristen på studentbostäder ökat. Enligt () har trycket lättat något, men det är fortfarande svårt att få en bostad i våra storstäder och på högskoleorterna. har studenternas hyreskostnader på de större studieorterna ökat med mellan 20och , medan studiemedlet bara räknats upp . är det bara en av fem som studenter bor i en studentbostad där hyran är anpassad till tillgängliga studiemedel. Om inte situationen förbättras dramatiskt, finns det risk för att stora samhällsgrupper inte har möjlighet att studera. Av studenter bor i studentbostäder. Resterande del av studenterna är främst beroende av billigt boende i någon form, och oftast är åtminstone bland yngre studenter hyresrätten den attraktivaste formen. Studentboende är dessutom ofta en dyr historia, upp till 2200 per kvm och år kan det kosta, att jämföras med snittpriset för en ordinär hyresrätt i som är ca per kvm och år. anser med hänvisning till ovanstående att studentbostäder ska ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av övriga hyresrätter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mycket av den nyproduktion som kommer till stånd i våra storstadsområden byggs på gammal industrimark, ofta med ett centralt och attraktivt läge. Gammal industrimark är dock oftast förorenad och behöver saneras, vilket kostar mycket pengar. Om denna kostnad ska läggas på boendet blir det orimliga boendekostnader för merparten av dem som efterfrågar en bostad. Enligt chefen för är ett markpris per kvadratmeter en nivå som gör byggandet av hyresrätter olönsam. Det anslag som finns för sanering av förorenad mark, anslag 34:4 inom utgiftsområde 20, disponeras av och riktar sig mot sanering av mark som anses särskilt angelägen ur risksynpunkt samt mot eventuella akuta saneringsinsatser. Någon koppling till sanering av förorenad mark för bostadsbyggande finns inte. Som vi har påpekat ovan är ett ökat bostadsbyggande nödvändigt och störst är alltså behovet av fler hyresrätter till rimliga kostnader. Ett ökat byggande av hyresrätter måste därför förbli en prioriterad fråga för en hållbar samhällsutveckling. Det ökade bostadsbyggandet ska uppfylla kraven på en ekologiskt hållbar utveckling. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö där byggnader och anläggningar har lokaliserats på ett miljöanpassat sätt så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Enligt miljömålet God bebyggd miljö ska samhällsplaneringen vidare främja en minskad bilanvändning och likaså öka förutsättningarna för användandet av miljöanpassade och resurssnåla transporter. Att låta tätortsnära f.d. industrimarker stå outnyttjade är ett resursslöseri och kan även innebära en risk från miljösynpunkt. Bostadsbebyggelse på dessa tomter uppfyller kravet på god hushållning med mark enligt miljömålet områdena bör därför saneras och staten bör främja arbetet. Staten bör därför inrätta ett nytt anslag inom utgiftsområde 18, för marksanering i tätorter till byggande av flerbostadshus. Hanteringen av medlen bör skötas av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En alltmer åldrande befolkning, och att alltfler bor kvar hemma så länge det är möjligt, ställer krav på hissar i hus med minst tre våningar. Enligt SCB:s Bostads- och hyresundersökning saknar ca 320000 lägenheter på tredje våningen och uppåt tillgång till hiss. Grovt räknat betyder det att ca 75000 trappuppgångar med tre eller flera våningsplan saknar hiss. Det innebär att många äldre är hänvisade till ett mindre bostadsutbud och att kommunernas kostnader för särskilt boende ökar. Fastighetsägare drar sig också för större nödvändiga ombyggnader, då större ombyggnader som kräver bygglov även ställer krav på installation av hiss. I och kring våra städer finns ett stort antal tvåvåningshus, som skulle kunna byggas på med en eller flera våningar. Detta som en möjlighet till förtätning av områden där det redan finns en bra infrastruktur. Hissinstallationer är kostsamma och intresset för att genomföra sådana förtätningsprojekt är svaga då det är svårt att få ekonomin att gå ihop. I samband med vårpropositionen infördes, efter krav från , ett tillfälligt investeringsbidrag för hissinstallationer i samband med större ombyggnationer i hus med tre eller flera våningar. Det tillfälliga stödet till hissinstallationer upphörde , vilket beklagar. Ett sådant hissbidrag bör vara ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken. Regeringen bör låta utreda frågan om stöd till hissinstallationer som ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken och återkomma till med ett förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Radon i inomhusmiljön är en allvarlig hälsofara som kräver runt 500 liv . vill utöka radonstödet till att omfatta även flerbostadshus. Regeringen bör låta utreda frågan om hur radonstödet kan utökas till att omfatta även flerbostadshus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill ha en neutral och rättvis fastighetsskatt för de olika boendeformerna. I enlighet med betänkande bör beskattningen ske utifrån upplåtelseform och inte som utifrån hustyp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi är positiva till att den s.k. schablonbeskattningen för bostadsrättsföreningar försvinner. Men precis som bostadsrättsföreningarna är även hyresrätterna dubbelbeskattade då de även betalar bolagsskatt. Fastighetsskatten på hyresrätter bör därför fasas ur. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För mer information om våra övriga förslag rörande fastighetsskatter hänvisas till motion Kapital- och egendomsskatter (Fi228). Det är svårt att få lönsamhet i hyresrättsproduktionen utifrån dagens villkor när det gäller fastighetskatt och stöd för produktion. Därför bör även andra åtgärder övervägas. Ett förslag är att fastighetsägare i flerfamiljshus får inrätta skattefria underhållsfonder för kommande renoveringar, dels för att lindra kraven på hyresökningar, dels för möjligheten att skaffa nödvändigt kapital till en lägre kostnad. Givetvis bör användningen av de fonderade medlen användas i samråd och förhandlingar med berörda hyresgäster och hyresgästföreningen. Som ett led i en sammanhållen bostadspolitik bör frågan om skattefria underhållsfonder utredas och regeringen återkomma till med förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.