mot · GU02Fi245 · 2006-10-31 00:00:00 — Långsiktigt måste den offentliga sektorns andel av en ekonomis totala omfång öka. De satsningar som presenterar i detta budgetförslag, särskilt omfördelningen av resurser via statens budget till investeringar i anställningar i offentlig sektor pekar i denna riktning. En omfördelning genom skatter är av avgörande betydelse för en sådan utveckling , och det är i det ljuset som systemet med utgiftstak måste betraktas. I det långsiktiga perspektivet bör man också diskutera ett större och bredare statligt och kommunalt ägande. Regeringen föreslår en sänkning av utgiftstaket för statens finanser med 11miljoner kronor jämfört med de beslut som tidigare fattat. Detta görs i ett läge där skatteintäkterna kommer att bli väsentligt högre. Skatterna sänks kraftigt, med . Besparingar på de mest utsatta i samhället och på välfärdssystemen genomförs av ideologiska skäl. håller regeringen även i sina positiva bedömningar av den ekonomiska utvecklingen öppet för ytterligare skattesänkningar, medan utgiftstaken ska fortsätta att sänkas som andel av BNP. Detta är inte rimligt. Statens reformsatsningar bör trendmässigt öka som andel av den samlade ekonomin. kom i budgetpropositionen 2006 överens med den socialdemokratiska regeringen och om ett utgiftstak för statens finanser på 949miljarderkronor . I vårt budgetförslag föreslår vi att detta utgiftstak fortsätter att gälla och att alltså beslutar därom, i motsats till regeringens förslag på 938miljarder kronor. Regeringen föreslår ett utgiftstak på 971miljarder kronor och avser att återkomma med förslag på utgiftstak . avser för sin del att återkomma med en mer genomgripande motion om dagens budgetmodell. föreslår att avslår regeringens förslag på utgiftstak och presenterar inga förslag på utgiftstak . De preliminära utgiftsbedömningar som vi i detta avseende presenterar för statens utgifter och 2009 är 38,2 respektive 35,2miljarder kronor högre än regeringens förslag. jobbsatsning påverkar genom sin konstruktion främst statsbudgetens inkomstsida. Sammantaget innebär de reformer som presenteras i budgetförslag ett finansiellt sparande i staten som ligger cirka 2miljarder kronor högre än regeringens proposition. beräknas det finansiella sparandet bli något lägre, motsvarande 0,7 respektive 1,0procent av BNP, jämfört med regeringens proposition. Den offentliga sektorns finansiella sparande ligger i förslag i genomsnitt över 2procent av BNP . Ett högt offentligt sparande är dock inget självändamål. Om behoven är stora kan det till och med vara negativt med ett högt finansiellt sparande, eftersom det indikerar ett ekonomiskt utrymme som inte nödvändigtvis används på ett produktivt sätt. De höga siffrorna för det finansiella sparandet antyder därför att det kommer att finnas ett utrymme för större sociala reformer längre fram. Om den politik som regeringen föreslår i budgetpropositionen genomförs, kan dock den samlade offentliga ekonomin snabbt försämras en erfarenhet som i närtid finns från tidigare borgerliga regeringsår . Nedanstående tabell visar en översiktlig bild av budgetförslag med avseende på några statsfinansiella nyckeltal: Finansiellt sparande i staten -32,8 Samhällets grundläggande maktordning mellan kvinnor och män skapar orättvisor och diskriminering. Könsmaktsordningen är ett hierarkiskt system som genomsyrar sociala, ekonomiska och politiska strukturer i samhället, ett system som ger män som grupp omotiverat mycket makt och inflytande. På så sätt är män som grupp överordnade kvinnor som grupp. Exempel på detta ser vi i kvinnors orättvist låga löner och sämre inkomster och position på arbetsmarknaden. Vi ser det också i att kvinnor förväntas ta ansvar för obetalt arbete och omsorg av barn och äldre i högre utsträckning än män, att kvinnors asylskäl inte tas på allvar och att kvinnor, i betydligt högre grad än män, utsätts för sexualiserat våld. är ett feministiskt parti och för oss är det avgörande att avskaffa den ojämlika könsmaktsstrukturen. En feministisk politik kan inte begränsas till ett enda politikområde. Det krävs ett helhetsgrepp och en analys av hur olika politikområden påverkar varandra för att effektivt kunna åstadkomma en förändring. Det krävs att vi ifrågasätter och analyserar på vilket sätt olika frågor påverkar kvinnor och män, hur makt fördelas mellan könen osv. Det handlar bland annat om lagstiftning och fördelning av resurser, men också om synliggörandet av ojämlikhet liksom ökade kunskaper om feminism och jämställdhet. Utan att synliggöra maktordningen mellan könen riskerar vi att få en urvattnad och tandlös politik som blundar för de strukturer i samhället som upprätthåller könsdiskriminering och orättvisor mellan kvinnor och män. I praktiken innebär det en politik som saknar förmågan att i grunden förändra, eftersom den utgår från en uppfattning om att diskriminering av kvinnor inte är något samhällsproblem utan en mängd enskilda missförhållanden där ansvaret för förändring läggs på enskilda kvinnor och män. En reell politik för jämställdhet rubbar den ojämlika maktordningen mellan kvinnor och män. För att nå ett jämställt samhälle måste kvinnors makt och inflytande öka och alla former av sexualiserat våld upphöra. Frihet från sexualiserat våld är en mänsklig rättighet som finns stadfäst i internationella konventioner och handlingsplaner. är mäns våld mot kvinnor ett tydligt bevis på det ojämlika maktförhållandet mellan kvinnor och män, och en del i upprätthållandet av denna maktordning. Arbetet för att stoppa sexualiserat våld måste ske utifrån insikten att det handlar om makt, kontroll och en rådande samhällsstruktur där män är överordnade och kvinnor underordnade. Ett helhetsgrepp på detta samhällsproblem kräver såväl skärpta krav på kommunerna och skolans sex- och samlevnadsundervisning som lagändringar och stora satsningar på att skydda och stödja våldsutsatta kvinnor och barn. 7.2Mäns våld mot kvinnor Regeringen nämner i budgetpropositionen att den ska tillsätta en handlingsplan för att minska våldet mot kvinnor utan att närmare specificera eller ens exemplifiera vilka åtgärder som åsyftas för denna handlingsplan. gör dock omfattande satsningar på flera olika områden. Vi satsar närmare 200 miljoner konor på åtgärder som omfattar: vidareutbildning av rättsväsendet i kunskap om sexualiserat våld, kompetensutveckling av kring mäns våld mot kvinnor, inrättandet av en som ska utreda de fall då kvinnor mördas av närstående män, tillgång till skyddat boende och stöd för särskilt utsatta kvinnor genom inrättandet av resursjourer för missbrukande och psykiskt funktionshindrade kvinnor, stöd till kvinnojourernas arbete med att tillgänglighetsanpassa sina lokaler, behandlingprogram inom riktat till dömda sexualbrottslingar och män som slår kvinnor och barn, förstärkning av på området mäns våld mot kvinnor som även innefattar en fortsatt utveckling av familjevåldsenheterna. Vi satsar även på inrättandet av ett resurscentrum för kvinnor i prostitution samt inrättandet av en jämställdhetsenhet på . Grundläggande för feministiska politik är också alla kvinnors möjlighet till ekonomisk självständighet samt att kvinnor ska ha faktiska möjligheter att delta på lika villkor på arbetsmarknaden som män. Både kvinnor och män ska kunna arbeta, vara föräldrar, sköta hemarbete och ha ledig tid på lika villkor. har vi inte en sådan situation. Över hela arbetsmarknaden utsätts kvinnor för diskriminering. Kvinnors löner, inkomster och arbetsvillkor är sämre än mäns. Det handlar inte om enstaka fall utan om en systematisk diskriminering som bygger på den rådande könsmaktsordningen. För att komma till rätta med detta krävs en rad övergripande samhällsförändringar. satsar bland annat på en stark offentlig sektor, en höjning av kvinnors löner, rätt till heltid och en individualiserad föräldraförsäkring. Kvinnor arbetar både i offentlig och privat sektor medan män till största delen befinner sig i privat sektor. De yrken och branscher som domineras av män tenderar att betinga högre löner än de kvinnodominerade, oavhängigt av grad av ansvar, utbildning etcetera. Inom samma yrkesgrupper återfinns kvinnor i högre utsträckning på lägre befattningar, med lägre löner, medan män i större utsträckning innehar chefspositioner. Avgörande för att vända den skeva utvecklingen är att övergripande strukturella insatser görs för att höja lönerna och förbättra arbetsvillkor och arbetsmiljö i de traditionellt kvinnodominerade yrkena. Ofta förenklas problematiken med den könssegregerade arbetsmarknaden genom att man angriper den offentliga sektorn. Detta är en, i vissa fall avsiktlig, feltolkning. En omfångsrik, gemensamt finansierad, offentlig sektor har varit och är alltjämt avgörande för möjligheten att skapa ett jämställt samhälle, genom att det omvandlar obetalt arbete till betalt. Kvinnors höga andel förvärvsarbete i har byggt upp den välfärd och det sociala trygghetssystem vi har , och är det till stor del kvinnors arbete som bär upp offentlig sektor, som också är en grundbult för kvinnors möjlighet till egen försörjning. För kvinnor innebär det ett minskat ekonomiskt beroende av enskilda män och för ensamstående mödrar en möjlighet till egen försörjning kombinerat med förvärvsarbete. Vår gemensamma sektor är den bästa motorn i utvecklingen för ett solidariskt samhälle. En generell välfärd och väl fungerande offentlig sektor är en grundläggande jämställdhetspolitisk fråga. Omvänt drabbar nedskärningar kvinnor, dels genom högre arbetslöshet, dels genom ökat arbetstempo, mer stress och ökat krav på obetalt omsorgsarbete. Det är dessutom väl känt att skatter och transfereringar omfördelar från män till kvinnor, vilket bland annat kan utläsas i de jämställdhetsbilagor som följt budgetpropositionerna . Skattesänkningar gynnar således framför allt högavlönade män på bekostnad av lågavlönade kvinnor. menar att regeringens förslag på privatiseringar av offentlig sektor resulterar i osäkra anställningsförhållanden och lägre löner för många kvinnor. Dessutom kommer regeringens kraftiga försämringar i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmiljöarbetet att slå hårt mot deltidsarbetslösa och kvinnor med låga inkomster. Vi kan tydligt se en bakvänd jämställdhetspolitik som bygger på en omfördelning av makt och resurser från kvinnor till män. De skattesänkningar och nedskärningar som föreslås av den nya regeringen ska i detta ljus således ses som adekvat moderat fördelningspolitik. Inkomst- och löneklyftan mellan kvinnor och män är en viktig komponent i ojämlikheten på arbetsmarknaden. till hela arbetsmarknaden har kvinnor i genomsnitt av mäns löner, eller omvänt, har lägre lön än män. Skillnaderna i löneinkomster mellan kvinnor och män beror, i kommunsektorn liksom i den privata sektorn, dels på lönediskriminering i jämställdhetslagens mening, dels på undervärdering av kvinnodominerade yrken. vill stimulera lönejämlikhet i offentlig sektor och premiera kommuner och landsting som kan visa att de når resultat i arbetet för jämställda löner. avsätter därför för att inrätta en modell med viktade statsbidrag som ekonomiskt stimulerar offentliga arbetsgivare som har framgång i att systematiskt reducera osakliga löneskillnader mellan könen. Vi avsätter 2miljarderkronor och 2008 samt 3miljarderkronor och 2010. Fördelningen av statsbidraget ska baseras på ett jämställdhetsindex som omfattar hela kommunsektorn. Det är upp till kommunerna själva att bestämma vilka verktyg som används för att höja kvinnors löner och på så sätt förbättra jämställdhetsindexet. I alla sektorer och yrken arbetar kvinnor deltid i större utsträckning än män. Det omfattar både deltid av arbetsmarknadsskäl, dvs. där arbetsgivaren endast erbjuder deltidsanställning och deltidsanställningar där den anställde själv av olika anledningar valt att inte jobba heltid. Deltidsarbete är både en effekt av och orsak till att kvinnor utför en större del av det obetalda arbetet. Deltidsarbete ger en lägre månadsinkomst och timlön, deltidsanställda har mindre inflytande på arbetsplatserna, får mindre kompetensutveckling och sämre möjligheter till befordran vilket i sin tur ytterligare försämrar löneutvecklingen. Förutom lägre arbetsinkomst innebär deltidsarbetet att ersättningen från socialförsäkringssystemen och den framtida pensionen blir lägre. 7.7Svag och dålig regeringspolitik har svårt att finna några aviserade åtgärder som verkligen bekämpar den orättvisa fördelningen av makt och resurser på grund av kön i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1). Förslaget om sänkt skatt på hushållstjänster och jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen får antas vara regeringens enda egentliga förslag för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Det anslås också pengar till särskilda jämställdhetsåtgärder som på ett mycket otydligt sätt redogörs vara satsningar på forskning om kvinnors hälsa och en handlingsplan för att minska våldet mot kvinnor. anser att regeringen genom denna vagt specificerade pott försöker kompensera för bristen på konkreta jämställdhetspolitiska förslag. Dessutom synliggör regeringens skattesänkningar och nedskärningar i vår gemensamma välfärdssektor bristen på insikt i hur olika politikområden påverkar varandra och får effekt i kvinnors vardag. menar att den borgerliga regeringens så kallade jämställdhetssatsningar i den föreliggande budgetpropositionen snarare får motsatt verkan. Regeringens förslag om jämställdhetsbonus befäster idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor, och ett frivilligt erbjudande för män. Trots att män har samma rätt till inkomstrelaterad ersättning vid föräldraledighet som kvinnor ska per man och månad användas som morot för att uppmuntra män att ta någon del av sitt föräldraansvar. Frågan är om kvinnor ser det som uppmuntrande att de belönas med eftersläpning i lönesättning, uppsägning under föräldraledighet och osäkra anställningar. I budgetpropositionen aviseras också ett införande av vårdnadsbidrag i de kommuner som så önskar. menar att så länge kvinnor förväntas bära huvudansvaret för hem och barn, och så länge kvinnor utför den största delen av obetalt arbete, är vårdnadsbidraget en uppenbar kvinnofälla. Med ett vårdnadsbidrag ska kvinnor lockas att försätta sig i en situation där de görs beroende av en man för sin försörjning. Det går stick i stäv med grundläggande feministiska politik som strävar efter alla kvinnors möjlighet till ekonomisk självständighet. Frågan om lönediskriminering, otrygg anställning, ofrivillig deltid och lägre pension hör oundvikligen ihop med vem som tar det huvudsakliga ansvaret för omsorgen om barn och familj. Eftersom kvinnor ses som bärare av detta ansvar, har kvinnor också en sämre utgångspunkt på arbetsmarknaden. menar att en individualisering av föräldraförsäkringen är den konkreta reform som mest handgripligt skulle kunna rucka inte bara på det ojämlika uttaget av föräldraledigheten utan även på de könsorättvisor som finns på arbetsmarknaden. är fördelningen av föräldrapenningen en förhandlingsfråga mellan föräldrarna. Det innebär att det som styr den egentliga fördelningen av föräldrapenningen är om att kvinnan har huvudansvaret för barnen. Som en konsekvens av detta väljer kvinnor ofta yrken där det ges möjlighet att förena förvärvsarbete med föräldraskap, vilket i sin tur leder till en cementering av den könssegregerade arbetsmarknaden. Dagens utformning av föräldraförsäkringen bidrar alltså till att återskapa och förstärka en ordning på arbetsmarknaden som försvagar och lönediskriminerar kvinnor. För att komma till rätta med dagens situation behöver föräldraförsäkringen reformeras så att ett jämnt uttag mellan föräldrarna uppnås och därmed stärker ett jämställt vårdnadsansvar. För att detta ska vara möjligt är det nödvändigt med en generös föräldraförsäkring som baseras på samma principer som alla andra socialförsäkringar. Det innebär att föräldrapenning inte ska kunna överlåtas på den andra föräldern, precis som att det inte är möjligt att överlåta sin sjukpenning eller arbetslöshetsersättning på någon annan. För att nå en ordning där män och kvinnor är lika självklara föräldrar på heltid krävs med andra ord en individualiserad föräldraförsäkring som baseras på inkomstbortfallsprincipen. satsar 900miljonerkronor på att individualisera föräldraförsäkringen. Vi satsar också 480miljonerkronor på en höjning av underhållsstödet med 200kr. Satsningen kommer att öka något kommande år när vi föreslår att underhållsstödet ska värdesäkras i förhållande till prisbasbeloppet. 8Miljö-, trafik- och energiomställning 8.1Klimatpolitik åtgärder för förnybar trafik och energi Temperaturen på jorden blir varmare. Det är främst våra utsläpp av koldioxid från förbränning av fossila bränslen och andra växthusgaser som är boven i dramat. Vägtrafiken och vår energianvändning står för största delen av utsläppen. Den ökade värmen får negativa konsekvenser för miljön och ekosystemen, och det räcker med en temperaturökning på några få grader för att hela jordens klimatsystem ska sättas ur spel. Att minska utsläppen av klimatgaser är den största utmaningen mänskligheten har ställts inför. Genom att minska utsläppen har vi ännu möjlighet att påverka hur stora effekterna av klimatförändringarna blir och hur snabbt de kommer. har varit med och utformat den svenska klimatpolitiken, senast i propositionen Nationell klimatpolitik i global samverkan (2005/06:172) och står bakom målet att minska klimatutsläppen med 25procent års nivå. Det är en viktig signal att , som är ett av de länder som står för de största utsläppen, tar ansvar och visar att det är möjligt att minska utsläppen utan försämrad levnadsstandard. För att uppnå klimatmålet behövs många olika åtgärder. I budgeten gör vi, till skillnad från regeringen, en storsatsning på kommunernas klimatarbete genom att höja anslaget till klimatinvesteringsprogrammet, Klimp, till cirka 700miljonerkronor 20072009. Enligt utvärdering beräknas Klimp minska utsläppen av växthusgaser med , vilket motsvarar utsläppen från 70000 personbilar. Av klimatpolitiska skäl ska inte fossilgasen byggas ut i . Av stor betydelse för att nå klimatmålet är den gröna skatteväxlingen i vilken vi växlar skatt på miljöskadlig verksamhet till sänkt skatt på arbete för 17miljarderkronor. Klimatförändringarna har stor på verkan på ekosystemet. Bara en grad skillnad i medeltemperatur ändrar förutsättningarna för många växter och djur. Det är viktigt att förstärka kunskapen om vad dessa klimatförändringar innebär för svenska förhållanden för att om möjligt kunna förhindra att arter helt försvinner. Vi avsätter 30miljoner 20072009 till klimatforskning inom Formas. 8.2Miljö- och energiomställningen ger jobb har visat att det går att minska klimatutsläppen med bibehållen välfärd. Det är tvärt om så att energiomställningen skapar jobb. De riktigt stora exportmöjligheterna finns inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Genom en fortsatt energiomställning i skapas en stark inhemsk marknad för de företag som arbetar med miljöteknik. har medverkat till inrättandet av det nya miljöteknikrådet Swentec som ska stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik. Vi vill att det tas fram en strategi för att stimulera den svenska miljöteknikbranschen och att Swentec förstärks. I partiets rapport skapar jobb (2006) presenterar vi den positiva sysselsättningseffekt vi menar energiomställningen kommer ge upphov till i . Resultatet i rapporten utgår ifrån berörda branschorganisationers egna bedömningar. Enligt de berörda organisationerna som lämnat uppgifter till undersökningen kan en storsatsning på de förnybara energislagen vindkraft, bioenergi och solenergi generera över 40000 nya jobb. Enligt Energirådgivarna och Återvinningsindustrierna skulle ytterligare 110000 nya jobb kunna skapas genom satsningar på energieffektivisering och utökad återvinning. Export av svensk miljöteknik skulle enligt kunna skapa mellan 10000 och 15000 nya jobb redan inom fyra års tid. Sammanlagt ger detta 168 500 nya jobb i . En rimlig uppskattning är att mångfalt fler än 170000 nya jobb i kan skapas genom energiomställningen . Ny kunskap och teknikutveckling behövs för att öka andelen förnybar energi. Vi satsar därför 600miljonerkronor 20072009 på energiforskningen. Med anledning av den fantastiska potential har att utvinna bioenergi från energigrödor och skog behövs en nationell strategi för hur produktionen av bioenergi ska kunna öka utan att den biologiska mångfalden påverkas negativt. En plan på nationell nivå behövs även för effektivare energiutnyttjande med årliga mål. Vår bedömning är att det är fullt möjligt att effektivisera . För att tydliggöra ansvaret för energieffektivisering ska råd för energieffektivisering skapas. Slöseri med el måste synliggöras. Därför föreslår vi införande av rörlig eltaxa samt timvis mätning av el. Genom ökat stöd till energirådgivare vill vi öka tempot i utfasningen av den fossila bränsleanvändningen samt öka energieffektiviseringen inom bostadssektorn. Stöden till konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning till hållbar energiförsörjning ska fortgå. Stöden finansieras i vår budget genom förstärkning av inkomstsidan. Vi vill höja målet med för förnybar energi inom systemet för elcertifikat. Planeringsstöd och informationsinsatser för vindkraften bör förlängas. Solenergi bör få marknadsintroduktion och informationsstöd. Transportsektorn har ökat sina utsläpp av växthusgaser kraftigt och prognoser visar på en fortsatt kraftig ökning. föreslår en rad åtgärder inom trafiksektorn för att minska utsläppen. Vi vill satsa mer på de förnybara drivmedlen. Vi driver åtgärder för att öka efterkonverteringen av bensinbil till etanoldrift eller biogasdrift, öka inblandningen biodrivmedel i vanlig bensin eller diesel, införa ett system med biodrivmedelscertifikat och ta bort tullavgiften på importerad etanol. På skattesidan anser vi att biobränslen ska var befriade från koldioxid- eller energiskatt. Vi vill öka de rörliga transportkostnaderna och föreslår därför att dieselskatten höjs som fordonsskatten på dieselbilar sänks med samma belopp. Fordonskatten på nya bilar ska bli mer koldioxidrelaterad och kilometerskatt för tunga fordon bör införas. Vi tycker också att man ska utreda om det är möjligt att införa en kilometerskatt för fartyg på . För att kunna ställa om till ett mer hållbart resande krävs det även en rad stimulanser för att fler ska ta tåget eller färdas med kollektivtrafiken. Till detta satsar vi under kommande . För att minska förseningar och bibehålla järnvägar avsätter vi . Kommuner bör ges rätt att ta ut trängselavgifter i tätort. Det är ett modernt, smart och effektivt sätt att miljöstyra trafiken. Trängselavgifterna ska återinföras i och intäkterna användas till kollektivtrafiken i . Det måste också bli ett stopp för etableringen av externhandeln av dagligvaror eftersom den bidrar till ett ökat trafikbehov och därmed motverkar klimatmålet. 8.5Växling till miljöstyrande åtgärder har medverkat till en grön skatteväxling som uppgår till cirka 7miljarderkronor. föreslår ett antal miljöstyrande åtgärder: Potentialen för konvertering av fossilbränsledrivna vägfordon är stor. Kostnaden för konvertering av en personbil varierar kraftigt. föreslår att det införs en subvention till bilägare som efterkonverterar sin bensinbil till etanoldrift. Subventionen ska uppgå till maximalt 5000kr genom ett avdrag mot fordonsskatten. Subventionen ska omfatta årsmodellerna 19851999 och beräknas kosta 400miljonerkronor och . Vi föreslår en höjning av dieselskatten med 10öre. Det innebär en ökad inkomst för staten med 280miljonerkronor. föreslår vi att fordonsskatten sänks med motsvarande belopp, 280miljonerkronor. Det ger en styrning mot ett högre pris på rörliga transportkostnader. Den nya fordonsskatten, som infördes den 1oktober 2006, är omlagd från en viktbaserad fordonsskatt till en koldioxidbaserad skatt. Det är en förändring som tidigare medverkat till.