mot · GT02MJ47 · 2006-04-18 00:00:00 — 4Det internationella arbetet mot klimatförändringar5 4.1Kyotoprotokollet är grunden för klimatarbetet5 4.2.3Utveckla en sammanhållen energi- och klimatpolitik med Europaperspektivet i fokus6 4.2.5Utveckla en hållbar europeisk transportpolitik8 4.2.7Bort med subventioner av fossila bränslen9 4.3Samarbete med länder utanför EU10 5Mål för den svenska klimatpolitiken11 5.2Sveriges utsläpp av växthusgaser åren 2008201212 5.3Mål på lång och medellång sikt12 6Åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser i Sverige13 6.1.1Statliga företag bör vara förebilder13 6.2En bred energi- och klimatkommission bör tillsättas14 7Strategi för anpassning till klimatförändringar20 7.1.1Klimatförändringarna är inte enbart ett miljöproblem20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utforma en tydlig svensk hållning inom EU:s energipolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för sanktioner mot de EU-länder som inte lever upp till sitt åtagande enligt EU:s interna bördefördelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett intensivprogram för forskning och innovation inom EU bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska beroende av fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att taket för den totala tilldelade mängden utsläppsrätter inom EU gradvis sänks. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att för den period som börjar skall utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör verka för att praxis för mätning av personbilarnas CO2-utsläpp per kilometer bli mer rättvisande samt att EU därefter sätter upp obligatoriska krav för genomsnittliga CO2-utsläpp per kilometer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att koldioxidutsläppen från flyget inkluderas i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett åtgärdsprogram för hållbara europeiska transporter bör utvecklas och genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jordbruksstöden bör utformas så att de i större utsträckning uppmuntrar till produktion av förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett gemensamt förbud mot subventioner av fossila bränslen bör införas inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU tar initiativ till ett multilateralt samarbete mellan EU, , , m.fl. länder samt vissa större energibolag, i syfte att främja ett brett samarbete om ren teknik inom bl.a. huvudområdena energi och transporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU avsätter avsevärda budgetmedel för att hjälpa att investera i bästa möjliga teknik för energiproduktion och energianvändning. beslutar om ändring av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan så att det får följande lydelse: Den globala genomsnittstemperaturen får aldrig öka med mer än i förhållande till genomsnittstemperaturen för perioden 19611990. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör sträva efter att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. begär att regeringen återkommer till med konsekvensanalyser och förslag med anledning av uppföljningen av klimatstrategin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en brett upplagd utredning av energi- och klimatfrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av kraftvärme i skall stimuleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör verka för bindande normer om maximal energiförbrukning vid standbyläge för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör verka för att klimatfrågorna skall diskuteras inom samtliga berörda politikområden. Hotet om klimatförändringar är ett av de mest komplexa problem som mänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag konsekvenserna blir oacceptabla, kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste därför gälla i alla klimatpåverkande sammanhang. instämmer i stor utsträckning i regeringens bedömning av de strategiska utgångspunkterna för klimatpolitik. Men regeringen lyfter inte i tillräcklig utsträckning fram behovet av en sammanhållen europeisk energi- och klimatpolitik. Inte minst de framväxande gemensamma el- och gasmarknaderna sätter fingret på det ömsesidiga beroendet mellan medlemsländernas energipolitik, vilket i högsta grad påverkar klimatpolitiken. Regeringen bör utforma en tydlig svensk hållning inom EU:s energipolitik, vilket bör ge regeringen till känna som sin mening. 4Det internationella arbetet mot klimatförändringar Atmosfären är en gemensam resurs för hela mänskligheten. Därför har vi ett gemensamt ansvar. Det är positivt att propositionen, förutom behovet av att minska utsläppen av växthusgaser, lyfter fram behovet av att anpassa samhället för att minska sårbarheten inför klimatförändringar. hade gärna sett att även arbetet med ökad kolbindning samt avskiljning och lagring av kol lyfts fram som viktiga aspekter vid utformningen av en framtida internationell klimatregim. 4.1Kyotoprotokollet är grunden för klimatarbetet Kyotoprotokollet bör vara grunden för den svenska och europeiska klimatpolitiken. Det krävs ett aktivt arbete både från och EU i att påverka att ansluta sig till Kyotoprocessen. Många länder ligger långt ifrån att nå upp till sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Där åtagandena efterlevs handlar det i första hand om att man stängt gamla ineffektiva koleldade anläggningar i bl.a. och . Det behövs därför en allvarligt menad samsyn bland EU:s regeringar om att de åtaganden som respektive land gjort skall respekteras. bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör verka för sanktioner mot de EU-länder som inte lever upp till sitt åtagande enligt EU:s interna bördefördelning. EU är kanske den viktigaste arenan för styrmedel inom energiområdet. Förutom att vara en central del av klimatpolitiken är energipolitiken av största betydelse för den s.k. Lissabonprocessen, som innebär att EU skall bli den mest konkurrenskraftiga ekonomin i världen. Processen innebär att höja arbetskraftens produktivitet, kapitalets produktivitet, samt produktiviteten inom energi- och materialhanteringen. anser att EU måste fokusera mer på hur effektiviteten i energihanteringen kan höjas. Inte minst av detta skäl behövs ett europeiskt perspektiv på energipolitiken. Det handlar helt enkelt om att de olika energiformerna skall användas i de sammanhang där det är mest rationellt. De flesta samhällssektorer berörs av den energidiskussion som pågår inom EU. Det är en fråga om säkerhet, kostnader, konkurrenskraft, miljö, klimat m.m. En vettig energipolitik kan bidra till nya jobb och bättre miljö. Den teknik som behövs för ett hållbart energisystem finns . Forskare vid (S Pacala & R Socolow, Science vol. 305, s 968) har identifierat 15 existerande tekniker som var och en skulle kunna förhindra koldioxidutsläpp motsvarande 1 miljard ton kol . Var och en av dessa tekniker är redan implementerad i industriell skala. Även om de utsläppsminskningar som dessa tekniker kan ge delvis är överlappande den totala potentialen för utsläppsminskning är betydligt mindre än kol så skulle ett användande av flera av dessa tekniker innebära att de totala globala utsläppen, som motsvarar kol , skulle kunna reduceras avsevärt. (CO2 motsvarar kol.) Dessa tekniker kan delas in i följande grupper: Effektivitet och energihushållning (bränslesnålare bilar, mindre användning av bil, energieffektivisering av byggnader, ökat energiutbyte i elproduktionen). Avlägsna koldioxidutsläppen från energiproduktionen (substitution av kol med naturgas i förbränningsanläggningar, koldioxidavskiljning i samband med förbränning av olika slag, ökad användning av fossilbränslefri kraftproduktion i form av kärnkraft, vindkraft, solkraft och biobränslen, samt användning av dessa för vätgasframställning). Utnyttjande av naturliga sänkor för koldioxid (återbeskogning och andra skogsvårdsåtgärder, jordbruksåtgärder t.ex. odling utan plöjning, odling av fånggrödor samt erosionskontroll). Givet att existerande teknik finns är det en politisk fråga snarare än en teknisk-vetenskaplig utmaning att minska de antropogena koldioxidutsläppen till atmosfären. Den teknik som i stor utsträckning redan finns hämmas av en rad hinder, bl.a. snedvridande subventioner av fossila bränslen, förlegade regleringar, otillräcklig kapacitet, höga kostnader och brist på stimulansåtgärder. Det behövs i stället positiva ekonomiska incitament för att ställa om till effektivare energianvändning och hållbar energiproduktion. Jordbrukspolitiken måste innehålla kraftfulla incitament för odling av energigrödor. För att få ned kostnaderna för sådan teknik som innebär minskade koldioxidutsläpp bör offentlig upphandling användas för att öka efterfrågan. Forskning kring energiutvinning och energianvändning behöver prioriteras starkare inom EU, både för att åstadkomma teknikgenombrott och för att få ner kostnaderna. har efterlyst ett intensivprogram, i stil med Apolloprogram , för att främja forskning och innovation till stöd för hållbar energi. bör tillkännage för regeringen att ett intensivprogram för forskning och innovation inom EU bör genomföras. 4.2.3Utveckla en sammanhållen energi- och klimatpolitik med Europaperspektivet i fokus Den uppmärksammade gaskrisen mellan och och insikten om beroende av rysk gas är en försmak av att debatt och beslutsfattande måste ta i tu med nya frågeställningar. Vi står inför ett läge där vi får en integrerad europeisk elmarknad och ett gemensamt europeiskt elpris. Den rimliga utgångspunkten för en framåtblickande energipolitisk diskussion torde vara att börja på den europeiska nivån och analysera och ta ställning till den energipolitiska utvecklingen inom EU och dess grannar. Utifrån väl genomtänkta ståndpunkter vad gäller den europeiska energipolitiken kan vi sedan dra slutsatser om hur bör utforma sin inhemska energipolitik för att på bästa sätt anpassa sig till den nya situationen. EU har förbundit sig att de genomsnittliga koldioxidutsläppen för perioden 20082012 skall vara lägre än utsläppen . Emellertid har utsläppen inom de gamla medlemsländerna (EU-15) åter börjat öka, och utsläppen av koldioxid för EU-15 låg (senaste år för vilket tillgängliga data finns) endast 1,års nivå. Om inget radikalt görs kommer EU inte att kunna leva upp till sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet. För att minska utsläppen av koldioxid krävs en rad åtgärder för bättre energihushållning och en övergång till alternativa energikällor. Eftersom en stor del av EU:s elproduktion kommer från miljömässigt olämpliga kol- och oljekondenskraftverk, innebär varje elbesparing inom EU att produktionen i dessa smutsiga kraftverk minskar. Ur klimatperspektiv är därför en insparad kilowattimme i lika mycket värd som en insparad kilowattimme i . Det är därför inte en optimal utgångspunkt att fastslå att ensamt skall bryta sitt beroende av fossila bränslen för transport och uppvärmning . Det vore mer relevant att minska beroende av fossila bränslen. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s system för handel med utsläppsrätter är av central betydelse men systemet har ännu inte levererat resultat i form av önskade utsläppsminskningar. Tilldelningen av utsläppsrätter från medlemsländerna låg i snitt över utsläppen för åren . Handelssystemet kan bara vara ett verksamt styrmedel om tilldelningen blir snålare. Den tilldelade mängden utsläppsrätter i unionen som helhet måste sänkas steg för steg. Därtill bör tilldelningen av utsläppsrätter ske genom auktionering. Dagens system kan kritiseras för att ha missgynnat de aktörer som tidigt genomförde utsläppsminskningar och för att företagen får utsläppsrätter gratis som priserna på el stiger. Som ett resultat kan energibolagens vinster upplevas som stötande. Kombinationen av det s.k. grandfathering-systemet baserat på en ganska (19982001) samt den dåliga konkurrensen inom energimarknaderna innebär att systemet för tilldelning bör reformeras. bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör verka för att taket för den totala tilldelade mängden utsläppsrätter inom EU gradvis sänks. Det är olämpligt att principerna för tilldelning av utsläppsrätter skall skilja sig mellan olika länder såsom har varit fallet. står därför bakom den huvudinriktning för svenska prioriteringar för handelssystemets utveckling , som regeringen redovisar i propositionen Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan (prop. 2005/06:184). Utgångspunkterna för svenskt vidkommande bör vara att handelssystemet skall utvidgas till att omfatta fler sektorer, fler växthusgaser och fler länder, samt att en ökad harmonisering av systemets tillämpning skall ske inom EU. För att tilldelningen av utsläppsrätter inte skall ha karaktären av subventionering av den handlande sektorn anser att det är angeläget att samtliga eller en stor del av utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. Därigenom skulle en kostnadseffektiv fördelning uppnås. bör tillkännage för regeringen som sin mening att i EU bör verka för att för den period som börjar skall utsläppsrätterna fördelas genom försäljning. 4.2.5Utveckla en hållbar europeisk transportpolitik EU blir en allt viktigare arena för transportpolitiken. Vad gäller vägtrafiken finns ett frivilligt avtal med biltillverkarna inom EU om att dessa till 2008 skall ha sänkt utsläppen för genomsnittsbilen till CO2/km. Det är högst osäkert om detta mål kommer att uppnås. Det behövs därför en strategi med kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen från biltrafiken. Praxis för mätning av utsläppen från personbilar bör bli mer rättvisande genom att man tar hänsyn till de faktiska utsläppen från de bilar som säljs. grundas utsläppen för etanolbilar på antagandet att de till drivs på bensin, och utsläppen från gasbilar grundas på att de till drivs av naturgas. När beräkningarna av CO2-utsläppen per kilometer på nämnda sätt förfinats, bör EU sätta upp obligatoriska krav för genomsnittliga CO2-utsläpp per kilometer. Sådana krav bör ta hänsyn till storleken på olika biltyper och att större familjebilar förbrukar mer bränsle än mindre bilar. bör inom EU verka för att praxis för mätning av CO2-utsläppen per kilometer bli mer rättvisande, samt att EU därefter sätter upp obligatoriska krav för de genomsnittliga CO2-utsläpp per kilometer. Inte bara vägtransporterna utan även flyget utgör miljöproblem. Flyget omfattas över huvud taget inte av några krav på utsläppsminskningar. En orsak är att uppgörelser vad gäller flyget måste fattas på internationell nivå och det har misslyckats. En annan orsak är att flygets totala utsläpp ansetts utgöra en så liten andel av utsläppen totalt att man kunde lämna sektorn så . Ny forskning från visar dock att flygets utsläpp är betydligt allvarligare än vad man befarat. Den samlade effekten av koldioxid, kväveoxider och vattenånga antas, efter britternas studier, ge ett så högt bidrag till växthuseffekten som om utsläppen skett på marknivå. Av konkurrensskäl är det svårt för ett land att ensidigt lägga miljöskatter på internationella transporter. har istället infört miljörelaterade start- och landningsavgifter för flyget. har föreslagit att utsläppshandelssystemet skall omfatta samtliga flyg som lämnar EU. anser att skall verka för att CO2utsläppen från flyget inkluderas i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Detta bör ges regeringen till känna. Järnvägstransporterna kan också minska sina utsläpp av växthusgaser. Världens första tåg som drivs med biogas går i reguljär trafik mellan och . Med tanke på att det i finns icke elektrifierad järnväg borde potentialen för denna typ av tåg vara stort i det svenska transportsystemet. I , där diesellok är vanliga, är potentialen ännu större. Teknikneutrala ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen bör alltså användas och få genomslag inom olika transportslag. vill i följande punkter sammanfatta de viktigaste åtgärderna som kan genomföras på EU-nivå för att ta oss en bra bit på vägen mot ett hållbart transportsystem: Inkludera transportsektorn i handelssystemet för utsläppsrätter. Skapa goda förutsättningar för att utveckla en mångfald av alternativ till fossila bränslen. Inför obligatoriska regler för maximiutsläpp per kilometer. Samordna trafikbeskattningen inom EU; koppla beskattningen till miljöpåverkan. Fördubbla anslagen till forskning och utveckling av förnybara fordonsbränslen. Låt EU delfinansiera investeringar i infrastruktur för bränsledistribution. Miljövänliga fordon skall särbehandlas positivt. Stärk miljöhänsynen och hänsyn till transporter i för offentlig upphandling. Utveckla och avreglera EU:s järnvägsnät. Stöd interoperabilitet mellan olika transportslag. Förbättra möjligheterna för vattentransporter. Intensifiera forskningen kring vätgasdrift och framställning av vätgas. Skärp EU-kraven på dieselolja, minst till nivå. Ett system för beskattning av flygbränsle måste skapas på internationell nivå. Differentiera luftfartsavgifterna med utgångspunkt i miljöeffekterna. Inför miljörelaterade farledsavgifter för fartyg inom hela EU. bör tillkännage för regeringen som sin mening att ett åtgärdsprogram för hållbara europeiska transporter bör utvecklas och genomföras. Den snabba utvecklingen när det gäller biomassa och energiproduktion knuten till jordbruket måste vara en viktigt prioritering på kort sikt. Jordbruksstöden bör därför utformas så att de i större utsträckning uppmuntrar till produktion av förnybar energi. Detta bör ges regeringen till känna. 4.2.7Bort med subventioner av fossila bränslen Inom EU uppgår stöden till fossila bränslen till ca i subsidier. Det behövs ett gemensamt förbud mot subventioner av fossila bränslen inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. 4.3Samarbete med länder utanför EU Ett strategiskt partnerskap behöver utvecklas med de snabbt växande ekonomierna, främst och , för att hjälpa dem att ta fram hållbara energistrategier och säkerställa deras deltagande i försöken att begränsa utsläppen av växthusgaser. Ekonomisk utveckling är en rättighet för alla länder, men utvecklingsländerna behöver inte gå igenom alla förorenande utvecklingssteg som de industrialiserade länderna har gjort. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör verka för att EU tar initiativ till ett multilateralt samarbete mellan EU, , , m.fl. länder samt vissa större energibolag, i syfte att främja ett brett samarbete om ren teknik inom bl.a. huvudområdena energi och transporter. EU bör avsätta väsentliga medel i EU:s budget för att hjälpa att investera i effektivast möjliga energianvändning och kolsnål elproduktion. Här finns inga pengar i EU:s budget, varför omprioriteringar behöver göras i budgetens struktur. bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör verka för att EU avsätter avsevärda budgetmedel för att hjälpa att investera i bästa möjliga teknik för energiproduktion och energianvändning. De projektbaserade mekanismerna kan problematiseras mer än vad som görs i propositionen. Särskilt gäller detta mekanismen för ren utveckling (CDM). Syftet med mekanismen är förvisso att hjälpa utvecklingsländerna att nå en hållbar utveckling. Trots det goda uppsåtet ser flera frågetecken kring tillämpningen av denna mekanism. En nackdel med CDM är att mekanismen minskar kostnaden för de nödvändiga utsläppsminskningarna i de mest industrialiserade länderna. Därigenom kan de ekonomiska incitamenten för att utveckla alternativ teknik bli mindre än vad som annars blivit fallet. Ett annat problem är att veta att de åtgärder som vidtas verkligen är additiva, dvs. att de inte skulle skett utan CDM. har stor förståelse för den moraliska aspekten att de rika länderna bör göra större åtaganden än de fattiga. Men för att få en fungerande global klimatpolitik vore det bättre om alla länder hade kvantitativa åtaganden även om dessa blir mycket generösa för de fattigaste länderna. anser därför att bör verka internationellt för att så många länder som möjligt gör kvantitativa åtaganden. I avvaktan på detta bör CDM-mekanismen utnyttjas restriktivt. anser att Annex-1-ländernas möjlighet att tillgodoräkna sig utsläppsrätter genom CDM bör begränsas. I regeringens proposition Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan (prop. 2005/06:184) föreslås begränsningar i svenska verksamhetsutövares möjligheter att tillgodoräkna sig utsläppsminskningar genom de projektbaserade mekanismerna JI och CDM. accepterar dessa begränsningar. Det finns risker med lagrad koldioxid. Jordskalv kan medföra att gasen läcker ut. Även i geologiskt stabila områden kan denna risk finnas på grund av seismiska spänningar som skapas när gas utvinns eller pumpas ner. Om gasen läcker ut och når atmosfären minskar koldioxidavskiljningens effektivitet. Man kan också tänka sig lokala akuta problem om stora mängder koldioxid av någon anledning skulle läcka ut . Med tanke på att den naturgas som pumpas upp bildats under miljontals år är det dock troligt att det går att hålla kvar koldioxid i åtminstone . Utvecklingen kring avskiljning och lagring av koldioxid bör följas med stort intresse. 5Mål för den svenska klimatpolitiken I samband med behandlingen av regeringens miljömålsproposition (prop. 2004/05:150) , beslutade att formuleringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan skall ändras så att det baseras på vad som kan anses vara en acceptabel temperaturhöjning och inte halten växthusgaser i atmosfären. Något sådant förslag finns inte med i propositionen, vilket är en brist. Vidare beslöt att regeringen bör återkomma med nya tydliga delmål inom klimatarbetet. Dessa delmål skall beröra utsläppsminskningar både på kort, medellång och lång sikt. Vidare bör delmål finnas för olika sektorer såsom trafiken, den handlande sektorn och hushållen. Det är beklagligt att regeringen i så liten utsträckning beaktat beslut i utformningen av den här föreliggande propositionen. föreslår att definitionen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ändras, så att definitionen av målet baseras på vad som kan anses vara en acceptabel temperaturhöjning, inte halten växthusgaser i atmosfären. Denna förändring skulle innebära att följer till världens stater, samt att målet sammanfaller med det mål som satt för klimatet. När antog målet 550 ppm ansågs detta av de flesta motsvara en temperaturhöjning på mindre än . Detta har ifrågasatts och många forskare talar nu om att stabilisera halten av växthusgaser kring 450500 ppm istället. Eftersom koncentrationen är nära 450 ppm räknat med alla gaserna, men ungefär 380 ppm CO2 är utmaningen stor. Koncentrationen ökar f.n. med mer än 2 ppm . bör besluta om att ändra miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan så att det får följande lydelse: Den globala genomsnittstemperaturen får aldrig öka med mer än i förhållande till genomsnittstemperaturen för perioden 19611990. 5.2Sveriges utsläpp av växthusgaser åren 20082012 Regeringen föreslår att det svenska klimatpolitiska delmålet om att minska de svenska utsläppen med för perioden 20082012 relativt skall ligga fast och utvärderas utan kompensation för kolsänkor eller användning av flexibla mekanismer.