mot · GT02MJ48 · 2006-04-18 00:00:00 — I praktiken investerar man i en ifrågasatt teknik , med löfte om att eventuellt kunna utveckla metoder för att lösa problemen med restprodukter i en avlägsen framtid. Även om denna taktik har visat sig politiskt framgångsrik vid satsningen på kärnkraften i är den oacceptabel miljöpolitiskt. har lagt ned tid på forskning och utveckling om CCS för att berättiga ännu större investeringar i nya koleldade kraftverk. Bolaget har också satsat mycket för att påverka politiska beslutsfattare utanför . utnyttjar också det förhållandet att det ägs av svenska staten för att få ökad tyngd bakom sina ansträngningar. Detta riskerar i sin tur att undergräva trovärdighet i det internationella klimatarbetet. Med tanke på att bolagets ledning har bundit upp sig så mycket för en sådan tveksam teknik behövs starka styrmedel från ägaren för att förmå den att byta kurs. Regeringen bör genom sina ägardirektiv och styrelsetillsättningar förmå att överge satsningen på CCS. Att avskilja och fånga in koldioxid från förbränningsanläggningar är mycket energikrävande. Enligt en studie från IPCC skulle t.ex. en anläggning med ett CCS-system och tillgång till lagring i geologiska formationer eller havet behöva mer energi än en motsvarande anläggning utan CCS. Koldioxiden måste då komprimeras, transporteras och lagras under betryggande former under förutsebar framtid. Det behövs mycket dyra kapitalintensiva investeringar för att t.ex. fånga in koldioxid från förbränning av fossila bränslen. Det behövs mycket forskning och utveckling för att få praktiska lösningar på problemen kring att fånga in och lagra koldioxid. En satsning på CCS skulle dra knappa resurser från forskning, utveckling och investeringar i andra alternativ med mindre risker och osäkerheter samt kortare ledtider. anser att det är mer kostnadseffektivt att satsa dessa resurser på mer beprövad teknik med mindre risker och snabbare införande. I propositionen 2005/06:127 om energiforskning betonas vikten av fokusering på områden där svenska insatser kan göra en betydande skillnad. Sex temaområden för fokusering identifieras. Forskning om CCS ryms inte inom de områden där svenska insatser kan göra betydande skillnader. 3.3 Svensk gas ersätter inte utländsk kolkraft Om man ser till situationen före handeln med utsläppsrätter, vilken inverkan har då utbyggd svensk gaskraft på omvärlden? Här är några möjligheter: Den tar marknad från vindkraften (som byggs ut långsammare). Den tar marknad från energieffektivisering. Den tar marknad från kärnkraft (som nedregleras mer). Den tar marknad från gaskraftverk i andra länder. Den tar marknad från annan kraftvärme, främst biobränslen. Den tar marknad från konvertering från elvärme till bränslevärme (eftersom mer el tillförs). Den tar verkligen marknad från just kolkondenskraftverk. I vilken utsträckning det ena eller det andra sker kan man inte veta på förhand. Argumentet att svensk framtida gaskraft ska bidra till minskning av kolkraft i andra länder utgår från att är det handlande subjektet i en i övrigt passiv värld. Så förhåller det sig inte. är t.ex. världsledande i utvecklingen av vindkraften, har infört koldioxidskatt på el, har en mycket mer aktiv energieffektiviseringspolitik, har infört egen kvotering av koldioxidutsläpp för kraftsektorn och har över huvud taget en minst lika aktiv miljö- och klimatpolitik som . Detsamma gäller och till viss del och . Om vi går tillbaka i tiden och ser till vad som faktiskt har hänt i våra grannländer, så är det att gas, vind, bio och avfall byggts ut, medan kol och kärnkraft minskat. Om elexport minskar i förhållande till importen kan det leda till accelererad vindkraftsutbyggnad, mer gaskraft eller ytterligare minskad förbrukning i omvärlden, likaväl som det skulle kunna leda till mer användning av kolkraft. Inom mindre än är emellertid Kyotoprotokollet operativt. Enligt Kyotoprotokollet läggs ansvaret för utsläppen i det land där de sker. Därmed är det ett danskt ansvar att minska utsläppen från danska kraftverk, även om den el de producerar går till . Det primära ansvaret för utsläppen ligger hos de nationella regeringarna, som är parter till konventionen och protokollet. EU:s interna bördefördelning ger och ett minskningsbeting på , plus och . Genom de flexibla mekanismerna blir det möjligt för exempelvis att köpa utsläppsrätter från andra länder i stället för att minska utsläppen från de egna kraftverken. Det är dock oklart om detta policybeslut påverkas av ifall bygger ny gaskraft. Det blir likaledes möjligt för den danska kraftindustrin att köpa rätter i stället för att minska koleldning. Men det är tveksamt om detta kan bli lönsamt. Om EU ska nå sitt klimatmål måste tilldelningen minska 20082012 och då bör priserna stiga. I har många kolkraftverk stängts eller blivit nedgraderade till reservkraftverk redan långt innan utsläppshandeln och uppgången för kolpriset. Det har alltså funnits starka drivkrafter mot kol redan tidigare, och dessa förstärks tydligt av stigande energipriser, utsläppshandel och, åtminstone i fall, av elcertifikaten. Förslag om fossilgas utvecklas närmare nedan. 3.4 Vi kan köpa oss fria genom satsningar i syd Förväntningar om möjligheter att köpa sig fri från egna åtgärder riskerar att bidra till att beslutsfattare både inom politiken, offentlig förvaltning och näringsliv slår sig till ro i stället för att agera. En viktig beståndsdel i är möjligheten för rika länder att tillgodogöra sig utsläppsminskningar från projekt i andra länder genom de s.k. projektbaserade mekanismerna. Den långsiktiga potentialen för utsläppsminskningar projektbaserade mekanismer uppskattas globalt sett ligga på . Europeiska miljöbyrån bedömer att efterfrågan enbart från EU:s medlemsstater kan uppgå till . Därtill kommer efterfrågan från länder som och . Om och ansluter sig till kan efterfrågan förväntas stiga ännu mer. Det finns en klar möjlighet att CDM-styrelsen inte hinner utfärda så många rätter som marknaden efterfrågar ens på kort sikt. Granskningsprocessen kan vara så krävande att efterfrågan inte kan mötas. Ett sätt att pressa fram fler rätter är att koncentrera sig på stora och tekniskt säkra projekt. Detta missgynnar fattiga länder och leder till föga teknikutveckling. Detta är förenligt med den faktiska utvecklingen (se nedan). Det finns också en motsatt risk, nämligen att CDM-styrelsen kommer att släppa igenom dåliga projekt, som utvecklas till skandaler i media och tvister i domstolar. Detta kan allvarligt skada klimatkonventionens och Kyotoprotokollets legitimitet. Det går att finna exempel på mycket kostnadseffektiva åtgärder för att minska växthusgasutsläppen i syd och i öst. Men de räcker inte långt, och det är oftast de lättköpta minskningarna eller lågt hängande frukter som att minska metanutsläpp från soptippar och stora punktutsläpp från fabriker. I relevanta forum inom och utanför EU bör verka för att begränsa möjligheten att registrera CDM-projekt rörande metangas i samband med utvinning av olja och gas. De riktigt stora utsläppen av växthusgaser kommer från dels transporterna, dels från kraftverk, särskilt kolkraftverk. Det går inte att kompensera fortsatt höga utsläpp från motorstarka bensinbilar och fortsatt drift av kol och brunkolkraftverk i i-länder med åtgärder i fattiga länder. Vi utvecklar vår syn på CDM nedan. 3.5 Med biodrivmedel kan vi köra på som vanligt Den senaste tidens fenomenala utveckling vad gäller biodrivmedel och miljöfordon är ett uttryck för vad en målmedveten och någorlunda samlad strategi kan åstadkomma. Det är en utveckling där varit pådrivande och som gett stor uppmärksamhet inom EU och också uppmärksammats i (t.ex. i numret av tidningen ). har utvecklingen fått många att tro att det problemet är löst i och med att man får fram biodrivmedel. Det är dock tveksamt om världens tillgångar av biobränslen räcker till för att ersätta alla fossila bränslen som används . Än större blir problemet om transporterna fortsätter att öka till följd av utvecklingen både i de rika och i snabbt växande utvecklingsländer. Lägger man därtill de förändringar som behövs för att få uthålligt jord- och skogsbruk blir underskottet större. Därtill kommer ökande konkurrens om markresurser och biologisk råvara från andra sektorer som livsmedel, råvaror till industri, kraftvärmeproduktion m.fl. En satsning på energi från biobränslen är nödvändig men inte tillräcklig. En syn är att den rika världens import av biodrivmedel från syd är acceptabel om, och endast om, man minskar energiförbrukningen. Argumentet är att de rikas betalningsvilja för drivmedel alltid kommer att överstiga de fattigas betalningsförmåga för mat. Därför behövs också mål för minskning av transportarbetet och energianvändningen, vilket vi återkommer till nedan. har i EU-sammanhang i samband med bl.a. den s.k. Cardiffprocessen och toppmötet i aktivt drivit tesen att miljöhänsyn måste integreras i andra politikområden som transport, energi och jordbruk. har dock erfarit att regeringen har haft påfallande svårt att på hemmaplan genomföra denna integration i praktiken. Förslag till åtgärder för att uppnå miljömål bollas fram och tillbaka mellan departementen och propositioner, med resultat att de skjuts gång på gång. Ett påfallande exempel är offentlig upphandling. I klimatpropositionen upprepas än en gång att offentlig upphandling är viktig och att det krävs ytterligare insatser för att offentlig upphandling ska uppnå en del av sin potential. Än en gång lyser åtgärderna med sin frånvaro. Därmed är hanteringen likadan som i regeringens proposition 2004/05:150 om svenska miljömål. I själva verket har regeringen haft stora svårigheter med att ta miljöhänsyn vid statens egen upphandling. Ett problem är att det ansvariga departementet inte prioriterar miljöhänsyn vid upphandlingen. lade konkreta förslag på förbättringar i vår motion med anledning av miljömålspropositionen. Fördelen med att regeringen lägger fram stora propositioner om transportpolitik, centrala delar av energipolitiken, viktiga aspekter av jordbrukspolitiken och bostadspolitiken samt klimatpolitiken är att man därmed fick en chans att presentera en genomtänkt och sammanhållen politik. Tyvärr har detta tillfälle försuttits. Förutom målformuleringar borde propositionen tydligt peka ut vägen för att nå målen. För de långsiktiga målen bör problembilder beskrivas som synliggör de systemfel som orsakar dagens höga utsläppsnivåer samt möjliga vägar att åtgärda dessa problem. För de kortsiktiga målen bör konkreta åtgärdsförslag formuleras kompletterade med en strategi och tidtabell för de åtgärder där det ännu inte finns underlag för att föreslå konkreta åtgärder. För en effektivare uppföljning av effekter av åtgärder krävs tätare uppskattningar av utsläppen . Vi anser att utsläppen av växthusgaser kontinuerligt ska mätas samt att data ska sammanställas . Utsläppsdata ska vara uppdelad sektorsvis. Klimatfrågan är, kanske mer än någon annan fråga, global. Därmed är hållning internationellt, i förhandlingar och övriga sammanhang av stor vikt för om klimatarbetet ska gå framåt. En svensk klimatmålsproposition bör därför klargöra ambitioner i internationella klimatförhandlingar framöver. Det internationella arbetet grundas på hemmaplan. Vår egen handling och åtgärder ger en trovärdighet och stark plattform för det internationella arbetet. En förutsättning för att pådrivande internationella roll är att vi i viktiga avseenden kan tjäna som föregångsland. Få länder har så goda förutsättningar som har för att klara en omställning. Vi är ett rikt land med rika resurser. Vi har god tillgång på naturresurser såsom sol, vind, vatten och biobränslen. Och vi har en medveten befolkning. Ekonomiska styrmedel är viktiga för att nå klimatpolitiska mål. De har visat sig vara både verkningsfulla och kostnadseffektiva. Men för att få en allmän acceptans måste de både vara rätt utformade och ingå i en sammanhållen politik med en bra mix av andra åtgärder som information och regleringar. Nedan presenteras åtgärder som anser kan och bör vidtas för att minska utsläpp av drivhusgaser. 4.2 Energieffektivisering och bostäder Energibesparingar är det mest effektiva sättet att minska utsläppen av koldioxid och bör därför få högst prioritet bland styrmedel och åtgärder. I EU:s nya grönbok on energy efficiency or doing more with less anser kommissionen att det snabbaste, effektivaste och mest kostnadseffektiva sättet att uppnå målen i Kyotoprotokollet är genom energibesparingar. har utvecklat sin syn på och presenterat en rad förslag till åtgärder för energieffektivisering i andra sammanhang, t.ex. motionen med anledning av regeringens proposition 2005/06 om energieffektivisering och en skrivelse till . Här omnämns några. En egen myndighet med ansvar för energieffektivisering bör inrättas. har energibesparingsfrågor för lågt fokus delvis till följd av att ingen myndighet har detta som huvudansvar. har främst att titta på energitillförsel, och har frågan som en av många andra. Vi anser att kompetensen inom energieffektivisering och besparing måste samlas och stärkas. Elproducenter med leveransplikt kan ha incitament att hjälpa kunder att minska sin elanvändning då detta är billigare än att bygga ny kapacitet. Ett negativt resultat av avregleringen av elmarknaden är att elproducenter förlorar detta incitament. Incitamentet minskad elanvändning kan återställas genom ett system där kraftföretag åläggs att köpa in certifikat från projekt för eleffektivisering, s.k. vita certifikat. anser att ett sådant system bör utredas. Bostäder, service m.m. Användningen av olja inom bostads- och servicesektorn har minskat kraftigt . Den totala energianvändningen har däremot varit oförändrad. Det finns stora effektiviseringsvinster att hämta. Eftersom det bevisligen går att bygga hus utan egentligt uppvärmningssystem bör detta bli standard för nya modulhus och flerbostadshus. Krav på energieffektivitet bör införas i alla ROT-program . ROT-pengar bör endast användas till miljöomställning. All baslast för el och fjärrvärme bör vara förnybar 2015 (undantag för reserv- och topplast samt uppstart). Styrmedel bör vara bl.a. koldioxidskatt och minskad tilldelning av utsläppsrätter. All effektdrivande elvärme bör avvecklas till 2020. Styrmedel bör vara elskatt, elmarknadsreform, forcerat införande av timmätning samt vissa bidrag. Ett solvärmeprogram bör införas som bygger ut solvärmen till till 2015, mest till fjärrvärme. En storskalig demonstrationsanläggning för förgasad biomassa i kraftvärme bör köras igång , med nödvändigt statligt stöd. Krav på oberoende energibesiktning före anslutning till fjärrvärme och fjärrkyla bör införas. Industrins klimatpåverkan kommer inte bara från användningen av fossila bränslen utan också från andra s.k. F-gaser (HFC, SF6 och PFC). anser att dessa bör regleras i linje med freonförordningen. Minskningen ska ske med administrativa styrmedel, inte med ekonomiska styrmedel eftersom målet är att användningen ska avvecklas helt. Även industrisektorn har avvecklat en stor del av sitt beroende av fossila bränslen . Utvecklingen har dock stagnerat och nya handlingsplaner behövs för att få fart på avvecklingen. Liksom bostadssektorn är dock även industrins totala energianvändning oförändrad. Det finns stora möjligheter att ersätta mer olja, men framför allt att minska energianvändningen så att förnybar energi kan göras tillgänglig för andra sektorer där olja behöver avvecklas. Nedsättning för el- och koldioxidskatt i energiintensiv industri ska endast gälla processrelaterad användning eller där det är förenat med synnerliga tekniska problem att ersätta fossila insatsvaror. El och bränslen för belysning, ventilation och lokaluppvärmning ska beskattas på samma sätt som övrig industri. Industrin ska kunna teckna avtal med om sänkt skatt i utbyte mot ett systematiskt arbete för att minska energianvändningen, i linje med det program för energieffektivisering (PFE) som redan finns för vissa industrier, och i linje med vad som är vanligt i andra europeiska länder. Uppföljningen av kraven på ständig förbättring inom miljöcertifieringssystemen ISO 14001 och EMAS bör utredas. Några frågor som bör utredas är ifall kravet på ständig förbättring följs upp, om företag som inte klarar detta behåller sin certifiering och om uppgifter om certifierade företag kan hållas tillgängliga. Frivillighet ska inte vara kravlöshet. Utöver detta kan viktiga åtgärder för industrin göras inom ramen för systemet med handel med utsläppsrätter samt ett samarbete mellan klimatinvesteringsprogrammet och det nyinrättade miljöteknikrådet, vilket beskrivs närmare här. Handel med utsläppsrätter nästa nationella plan Propositionen 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan som presenterats av Socialdemokraterna, har fått kritik från miljöhåll. Särskilt kritiseras att propositionen innebär att får tillgodoräkna sig koldioxidupptag i växtlighet (sänkor) samt koldioxidekvivalenter från statliga investeringar i projektbaserade mekanismer. Enligt kritiken riskerar propositionen att undergräva klimatmål och tidigare beslut om klimatåtgärder. Riksdagsbeslutet innebar att de svenska utsläppen av växthusgaser ska, som ett medelvärde för perioden 20082012, vara lägre än utsläppen . Målet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Riksdagsbeslutet innebar att de svenska utsläppen av växthusgaser ska, som ett medelvärde för perioden 20082012, vara lägre än utsläppen . Målet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. deltar i det europeiska systemet om handeln med utsläppsrätter. Om den handlande sektorn tillåts öka sina utsläpp, vilket skett, ställer det krav på att den ickehandlande sektorn minskar sina utsläpp med mycket , vilket också varit fallet. Denna trend kan dock inte fortsätta särskilt länge, eftersom de minskningar som skett kommer mest från minskad oljeanvändning för uppvärmning i hushållen, minskad metanavgång ifrån deponier och från den minskande jordbrukssektorn. Det går inte att krama ut så väldigt mycket mer där, i alla fall inte så att det kan kompensera för både en ökning i den handlande sektorn och en motspänstig transportsektor. Propositionen om utvecklad utsläppshandel kritiseras för att förslagen innebär att det blir möjligt att delta i och tillgodoräkna sig utsläppsminskningar från de projektbaserade mekanismerna i Kyotoprotokollet. Propositionen kritiseras vidare för att tänker tillgodoräkna sig koldioxidekvivalenter av koldioxidupptag i växtlighet (sänkor) och ungefär koldioxidekvivalenter från statliga investeringar i projektbaserade mekanismer. Detta påstås stå i direkt strid med beslut om att nå det nationella målet, kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Den kritiken är formellt fel, eftersom det nationella målet inte omfattar sänkor eller flexibla mekanismer. Det skapar emellertid avsevärda trovärdighetsproblem att ha ett internationellt bindande klimatmål där man tar för sig på alla sätt och ett annat nationellt mål där allt mäts med helt andra måttstockar, och där viss industri kan intala sig att det nationella målet när som helst kan förklaras överspelat. Det nationella målet måste därför få en starkare ställning, och vi föreslår att det följs upp , och att det ständigt finns prognoser för de kommande två tre åren, som ger regeringen chans att vidta nya åtgärder . Förslaget att har för avsikt att tillåta den handlande sektorn att köpa koldioxidekvivalenter från de projektbaserade mekanismerna kritiseras också. Även om inte till fullo delar denna kritik, anser vi att den uttrycker vissa risker som bör tas på allvar. anser att det är angeläget att nästa svenska nationella plan för utsläppsrätter ska vara så utformad att den undviker de risker och problem som här lyfts fram. bör således besluta att tilldelningen till den handlande sektorn ska kompletteras med åtgärder som säkerställer att den handlande sektorn, särskilt kraft- och värmesektorn samt skogsindustrin, deltar i minskning av växthusgaser. syn på svenskt agerande i EU gällande handel med utsläppsrätter har utvecklats närmare i en annan motion (2005/06:MJ436). Handel med utsläppsrätter och flygtrafik diskuteras att införa också flygtrafik in i EU:s handelssystem. är positivt till att flyg ingår i handel med utsläppsrätter, under förutsättning att flyget ingår i ett annat system eller en bubbla än de industrier som ingår i handelssystemet. Flygets förmåga att betala höga bränslekostnader skulle riskera att tränga ut annan industri. Systemet skulle då inte ge några miljöfördelar för vare sig flyget eller andra sektorer eftersom europeiska politiker skulle värna om fortsatt stålproduktion inom EU. Om flyget tas med i handelssystem med en egen bubbla skulle det vara lämpligt att auktionera ut utsläppsrätterna. Detta skulle kunna ge erfarenheter och kunskaper av stort värde för att införa auktion som allmän tilldelningsprincip i handelssystemen . Socialdemokraterna och föreslår att det nybildade miljöteknikråd (Swentec) får en roll i arbetet med Kyotoprotokollets projektmekanismer. Viktigare är att Swentec får en koppling till klimatinvesteringsprogrammet. Miljötekniksektorn är som propositionen påpekar mycket riktigt en viktig näringsgren i och gör betydande bidrag till export. Viktigt är dock att sektorn inte enbart utvecklar sin export, utan fortsätter att utvecklar nya företag, produkter, processer och andra lösningar. Detta kan stärkas genom en starkare koppling mellan Swentec och Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Det är också ett bidrag till det framtida klimatarbetet. Klimp aviserades första gången i budgetpropositionen och dess syften förtydligades klimatpolitiska beslut. Investeringsprogrammen är till för att gynna projekt som leder till minskad klimatpåverkan. Av propositionen framgår att kostnadseffektiviteten ska utgöra en viktig bedömningsgrund för beviljande av projekt. Åtgärderna ska i första hand bedömas utifrån kostnadseffektivitetskriteriet, dvs. med befintlig teknik hur man billigast kan få en viss utsläppsminskning. I propositionen står vidare att det dock kan vara angeläget att i mindre omfattning genomföra åtgärder trots en lägre kostnadseffektivitet. Nya metoder och tekniker bör kunna prövas även om kostnaderna initialt är höga för demonstrationsprojekt. Detta har sedan kommit att tolkas att omfatta någon enstaka procent av medlen. Det som är kostnadseffektivt på kort sikt är inte alltid det som är mest kostnadseffektivt på . Det är också viktigt att beakta möjligheten att stödja utvecklingen av nya företag, produkter och metoder som kan ge utsläppsminskingar , både i och utomlands. bör förtydliga att en något större andel kan och bör användas för sådana mer framtidsinriktade satsningar. Även dessa måste dock ingå i ett sammanhang som gör trovärdigt att pengarna kommer till god användning. Swentecs uppdrag är att bl.a. främja utveckling, kommersialisering, marknadsintroduktion av miljölösningar, inklusive sådana för minskad klimatpåverkan. Ett mer formaliserat samarbete mellan och Swentec kring Klimp skulle kunna ge positiva synergieffekter. Det skulle bl.a. främja mer långsiktiga framtidsinriktade satsningar inom utveckling, kommersialisering och marknadsintroduktion av klimatförbättrande lösningar. Framför allt skulle ett mer långsiktigt perspektiv i beviljade satsningar kunna införas. bör således tydliggöra att en något större andel av Klimpmedlen kan och bör användas för mer framtidsinriktade satsningar på ny teknik, i samverkan mellan enligt vad som beskrivits ovan. Inom transportsektorn har det aldrig funnits ett handlingsprogram från myndigheternas sida såsom funnits inom t.ex. bostadssektorn. Ett resultat av detta är att användningen av olja inom transportsektorn har ökat . 1970 användes fossila bränslen till transporter, vilket motsvarade av totala användning. använder transporterna närmare fossila bränslen, av den svenska användningen.