mot · GU02N317 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förutsättningarna för ett livskraftigt näringsliv i . har ett mycket differentierat näringsliv som består av drygt 10300 företag som sysselsätter nästan 270000 anställda. Regionen är industriella centrum och blandar på ett mycket dynamiskt sätt tung verkstadsindustri, medicinteknisk industri, läkemedelsindustri, IT-industri, textil- och konfektionsindustri, livsmedelsindustri, trä- och möbelindustri med jord- och skogsbruk och turism. Ett flertal mycket kända universitet och högskolor finns inom regionen, som , och högskolorna i , och . Vi dessa högskolor finns både traditionella och unika utbildningar i en mängd områden. Ofta blandas flera områden till nya helheter. Högskolorna fungerar som en viktig motor och samarbetspartner för det västsvenska näringslivet. positiva utveckling beror i hög grad på utvecklingskraften hos näringslivet som verkar i skarp konkurrens på den nationella och internationella marknaden. Specifikt för näringslivet i är hög specialisering och starka nätverk inom nationellt betydelsefulla branscher. Det är viktigt att stärka villkoren för både befintligt näringsliv och nyskapande och nyföretagande. Vi behöver ett näringsliv med utvecklingskraft, nyskapande och förmåga att ta fram nya produkter och tjänster som kan konkurrera på en global marknad. En högt utvecklad samverkan mellan forskning, näringsliv och samhälle behövs för att stärka innovationer och kluster. Ett positivt klimat för entreprenörskap och nyföretagande är viktigt för att få fler företag och fler arbetstillfällen. måste en hållbar utveckling vara grunden för näringslivet, där resurshushållning, miljöteknik och miljöanpassning av produkter och tjänster står i förgrunden, såsom biomedicinsk utveckling. har bra förutsättningar att klara utvecklingen även i tider av lägre tillväxt, vilket är en styrka. Den för så viktiga verkstadsindustrin har stor betydelse som industriell tillväxtmotor. Industriell produktion har stor potential att generera tillväxt, arbetstillfällen och lönsamhet. Verkstadsföretag står fortfarande för cirka hälften av varuexport. Verkstadsindustrins framgångar är också en förutsättning för existensen av ett stort antal underleverantörer. Regeringens och beslut om satsningar på infrastruktur i regionen är en viktig förutsättning. Andra viktiga frågor är satsningar på forskning och utbildning, regionala utvecklingscentra och en ökad samverkan mellan högskolor, näringsliv, region och kommuner. Fordonsindustrin en motor för tillväxten i är helt dominerande i landet när det gäller fordonsindustrin, med , /och som centra. Med de stora fordonsföretagen spridda över hela finns underleverantörer i olika led. Huvudorterna har också starka kopplingar till högskolorna för forskning och utveckling inom fordonsindustrin. Totalt arbetar omkring 50000 människor inom fordonsindustrin i . Bland underleverantörerna är beroendet stort, har helt eller till största delen fordonsindustrin som kunder. I tillverkas nära 300000 bilar och vi är bland de tio främsta i världen. Det som kännetecknar framgångarna är främst att fordonsindustrin arbetar med hela kedjan från forskning och utveckling till produktion. För är det säkerheten och miljöarbetet som är de främsta konkurrensmedlen. För att vi ska kunna behålla och förstärka vår position krävs det en fortsatt satsning på forskning och utvecklingsarbete. Det är genom att utveckla kunskap och kompetens som vi har våra främsta konkurrensfördelar. Samarbetet med högskolorna måste därför förstärkas och utvecklas ytterligare. Satsningen på Produktion i Väst, ett samarbete mellan högskolorna i , , och /, är ett bra initiativ som tagits för att kraftsamla kring utvecklingen av industriell produktion som vi anser att regeringen aktivt bör stödja. I pågår det en rad initiativ. Ett exempel är en satsning på position som globalt ledande region för utveckling av avancerad fordonsteknologi och fordonsrelaterad kommunikationsteknologi. För att stärka konkurrenskraften och utvecklingsarbetet inom industri och andra näringslivsgrenar behövs en fortsatt satsning på att bygga upp regionala utvecklingscentra. Det finns flera framgångsrika centra där företag, högskolor, region och kommuner arbetar tillsammans för att skapa förutsättningar för företags- och produktutveckling. Innovatum i och i är två sådana exempel som har och har haft en stor betydelse för utvecklingsarbetet inom fordonsindustrin. Genom att verka i utvecklingscentra ges det lokala och regionala näringslivet större förutsättningar till samarbete och produktutveckling. Förra regeringens samarbete med fordonsindustrin i som presenterats har varit positivt. har satsas på fordons- och produktionsforskning. satsar Västa inom ramen för Trollhättanpaketet. öppnar sitt tionde forskningscentrum i . Företaget fördubblar sin egen forskningsbudget i . Staten skjuter till samma summa i Trollhättepaketet. Satsningen från GM:s och statens sida beräknas ge ca 100 nya forskarjobb i . Denna satsning inom fordonsindustrin är det första resultatet av det arbete som den socialdemokratiska regeringen inledde tillsammans med näringslivet och de fackliga organisationerna inom sex nyckelbranscher. Förutom fordonsbranschen handlar det om IT och telekom, metallurgi, läkemedel, skog och trä samt bioteknikbranschen. Vi anser att det är viktigt att de branschsamtal som förts resulterar i ytterligare satsningar inom dessa nyckelbranscher. God infrastruktur en förutsättning för ett växande näringsliv fattade regering och riksdag beslut om att satsa för att bygga ut infrastrukturen i landet. För har vi sett fram emot att angelägna projekt kan starta . Det handlar om satsningar på , E20, E45 och samt Partihallsmotet i . Järnvägssatsningarna på och NorgeVänern-banan krävs för att öka möjligheterna att flytta transporterna från vägarna till mer miljövänliga transporter på järnväg. Dock finns vissa problem med att de anvisade budgetmedlen ligger långt under vad som anges i den regionala infrastrukturplanen. Konsekvensen blir att viktiga projekt blir lidande. Vi anser att det är viktigt att de beslutande satsningarna kommer igång och slutförs som är fastlagd. När det gäller Partihallsförbindelsen har styrelsen för beslutat att möjliggöra en tidigare igångsättning av bygget, vilket gör att ett trafikproblem som berör hela kan lösas. är utrymmet för större satsningar intecknade och redan kända men det innebär inte att behoven är täckta. Andra viktiga projekt som sedan måste till är bl.a. den resterande delen av , färdigställande av Västlänken och tågtunneln under , färdigställande av i dess helhet och Götalandsbanan. Vid sidan av offentlig service är tillgången till väl fungerande och tillförlitliga kommunikationer en grundläggande förutsättning för ett livskraftigt näringsliv i . Förutom satsningarna på vägar, järnvägar och en välfungerande kollektivtrafik behöver även grundförutsättningarna för en fungerande IT-infrastruktur förbättras. Tillgång till bredband och andra telekommunikationer blir en allt viktigare förutsättning för att företag och arbetstillfällen ska kunna finnas även utanför stora befolkningscentra. En infrastruktur med hög kvalitet vad gäller hastighet och kapacitet bör byggas upp i för att ge förutsättningar att utnyttja IT som drivkraft för regional utveckling och konkurrenskraft. Genom att förbättra infrastrukturen och kommunikationerna så att kundunderlag och arbetsmarknad vidgas i en s.k. regionförstoring öppnas också nya möjligheter för människor i mindre orter. I finns en stor potential för regionförstoring framför allt genom en utbyggnad av järnvägssystemet. Genom att bygga ut vägar och kommunikationer skapas också förutsättningar för landsbygden i regionen att utvecklas och leva vidare genom ökade möjligheter till pendling till tätorterna. På så vis stärks tillväxten i hela regionen. Vidgade arbetsmarknader gör också det lättare för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft med rätt kompetens, vilket ökar regionens konkurrenskraft gentemot omvärlden. skapades mest kraftfulla forsknings-, utvecklings- och utbildningsplattform för industriell produktion. Nätverket kallas Produktion i Väst och är ett nära samarbete mellan , Ingenjörshögskolan i , , och /. Syftet med Produktion i Väst är att åstadkomma en omfattande och långsiktig utveckling av forskning och utbildning inom det produktionstekniska området. Genom samordning och profilering av forsknings- och utbildningsverksamheterna mellan de samarbetande högskolorna, kan de samlade resurserna användas betydligt effektivare. Befintliga band mellan industri och akademi stärks ytterligare och samarbetet spänner över hela västra . Produktion i Väst kommer även att realisera uttalade önskemål om forskningsinsatser, kompetensutveckling, kunskapsspridning och samverkan vid större och medelstora högskolor, institut och lokala utvecklingscentra. Insatserna krävs för att skapa internationell konkurrenskraft hos våra små och medelstora företag. Industriell produktion har stor potential att generera tillväxt, arbetstillfällen och lönsamhet. Trots de senaste årens stora satsningar på telekom, IT, läkemedel, medicinsk teknik och bioteknik står våra verkstadsföretag fortfarande för cirka hälften av varuexport. Dessutom krävs en omfattande produktionsteknisk utveckling om exempelvis landvinningarna inom materialtekniken ska lämna laboratoriestadiet och kunna kommersialiseras. Vår vision är att Produktion i Väst ska stärka konkurrenskraft, tillväxt och kunskapsutveckling i genom samarbete mellan industri och akademi. Honnörsorden är profilering och samverkan. Ingen högskola kan vara bäst på alla de delområden som produktionsområdet omfattar. Genom specialisering och samverkan kan Produktion i Väst snabbt bli det ledande produktionsforskningsklustret i och ha konkurrenskraft som sträcker sig utanför landets gränser. Produktion i Väst är ett etablerat nätverk med en fastlagd organisation där en styrgrupp och operativ ledningsgrupp har bildats. Nätverket vill bygga enkla, effektiva och uthålliga former för samarbetet mellan industri och högskola samt mellan deltagande högskolor. Nätverket har skapat fem forskargrupper där varje grupp involverar lärare och forskare från flera högskolor i västra . Samtliga forskargrupper kan genomföra doktorandutbildning inom sina profilområden, med som examinerande bas. Målen är behovsorienterade och utgår från industrins, samhällets och akademins behov av forskning inom produktionsområdet. Profilområdena understödjer såväl teknisk som mänskligt orienterad forskning och utbildning inom produktionsområdet. i Väst är en stark samling och koordinering av forsknings- och utbildningsresurser inom produktionsområdet som genomförts i . Kraftsamlingen och profileringen har genomförts på högskolornas eget initiativ och inom ramen för befintliga resurser. För att stärka ett fortsatt bra arbete krävs det nu en aktiv medverkan och stöd från olika industriforskningsinstitut och från regeringen. Framtidens jobb kommer i hög grad att skapas av nya och växande företag, ofta i helt nya branscher. Därför måste tillgången på riskkapital förbättras och exporten främjas. Ett nytt småföretagarlån bör införas så att kan behålla sin tätposition i välståndsligan. För att ska kunna stanna i toppen måste företagen få ökade förutsättningar för att växa och för att kunna anställa fler människor. Med ett gynnsamt företagsklimat finns också möjligheterna för fler företag att startas. Forskning och utveckling riktad till de små och medelstora företagen behöver stärkas. Vi vill att småföretagare i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av samma trygghet som anställda vid exempelvis sjukdom och föräldraskap. Det ska finnas rättvisa och rimliga förutsättningar för att starta och driva företag. Vi vill skapa ett företagsklimat som är pålitligt i såväl hög- som lågkonjunktur. Satsningar på företagskuvöser och teknologiparker måste göras för att utveckla och underlätta start och tillväxt av kunskapsbaserade företag. Ovan nämnda Innovatum i och i har haft stor betydelse för utvecklingsarbetet inom fordonsindustrin. Även exempelvis i erbjuder tillsammans med högskolan en kreativ miljö för utveckling för lokala företagare. En satsning med relativt små medel på dessa och andra centra ger stora näringspolitiska resultat. Satsningar för att hjälpa företagare med utländsk bakgrund att starta och utveckla företag i ger flerdimensionella resultat. Att den gruppen är mer benägen att starta företag än resten av befolkningen, kan ingen studie utvisa. Däremot har de flesta från första generationen i denna grupp specifika problem vid uppstarten av nya företag eller expansion av befintliga företag, enligt Svensk Handels undersökning 2000 och Nuteks studie om marginalisering och integration . Tillsammans med och bedriver , en ideell förening, ett otroligt väl utvecklat arbete med just denna grupp företagare. Det som gör IFS unikt är att företagsrådgivarna representerar mångfalden i samhället och motverkar bl.a. genom sin språkkompetens de svårigheter invandrare kan ha gällande språk samt lagar och regler i det svenska samhället. Att ge IFS möjligheter att fortsätta detta arbete är en god investering av flera anledningar, främst genom ett ökat företagande men också i integrationspolitisk syfte. Energieffektivitet, grön elproduktion och teknikutveckling gör hela rikare och grönare. Den gröna omställningen innebär också stora utvecklingsmöjligheter för . Övergången till förnybara lösningar rymmer en enorm potential i tillväxt, arbetstillfällen och ett hållbart samhälle. Satsningar på miljön och en fortsatt hög konkurrenskraft ger ekonomisk tillväxt. Hållbar utveckling är en drivkraft för förnyelse, tillväxt och sysselsättning. Den långsiktiga visionen är att hela den svenska energiförsörjningen ska baseras på förnybar energi. Satsningen på förnybar energi kommer att vara en stor möjlighet för västsvenska företag att ge nya jobb och nya intäkter. Kärnkraftsberoendet ska brytas med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt den kan ersättas med förnybar energi och energieffektivisering. För del betyder det stora möjligheter med utbyggd vindkraft och ökad energieffektivitet i bostäder och lokaler. En ökad tillgång av förnybar energi för vår elproduktion, vår uppvärmning och våra transporter är en förutsättning för ett hållbart samhälle. Produktionen av förnybar energi är också en av styrkor. För att ytterligare stärka de förnybara energislagens konkurrenskraft måste satsningarna på vindkraft och biobränslen i olika former öka. Vi vill även att en allt större del av vår energi ska komma från det svenska jord- och skogsbruket. Det skulle ge gles- och landsbygdsområden stora tillväxtmöjligheter. Ett ökat utnyttjande av trädesersättningen enligt EU:s direktiv är också en viktig del i detta. Vindkraften är en viktig del av framtidens energiförsörjning. Den västsvenska geografin passar utmärkt för att intensifiera arbetet med att bygga ut vindkraften. Det är också fundamentalt viktigt att stärka den kommunala planeringen för vindkraft och också underlätta tillståndsprövningen. Satsningar på utsjöområden för ökad havsbaserad vindkraft bör också göras. Framtidens näringar är starkt knutna till ett väl utvecklat grönt folkhem. Den ekologiskt hållbara utvecklingen blir bara verklighet om satsningar görs på miljöteknik och ekologisk produktion. Globaliseringen och den skärpta internationella konkurrensen innebär stora utmaningar för svensk industri. För att möta konkurrensen är det nödvändigt att svensk industri får goda förutsättningar att ligga i frontlinjen när det gäller teknik- och produktutveckling inom områden där vi kan förutse att marknaderna och exportmöjligheterna växer och kommer att fortsätta växa . Miljöteknik är ett sådant strategiskt område. är ett av världens främsta länder när det gäller miljöteknik, och en stor del av utvecklingen sker i . Den svenska miljöteknikexporten växer . De svenska företagen inom miljöteknik finns framför allt inom infrastruktur, och de svenska företagen är exportaggressiva och vana att arbeta på utländska marknader. Exporten av tekniska lösningar och produkter inom miljöområdet skulle dock kunna vara ännu större. Det nationella miljöteknikråd, (Swentec), som den socialdemokratiska regeringen beslutade att inrätta analyserar bl.a. marknaderna och ska vara en motor för satsningar på miljöteknik. Centrumet finns vid i . Där finns närhet till tillämpad forskning i miljö och teknik, kunskap om företagsutveckling samt internationella relationer. I fungerar som en brygga mellan studenter och näringsliv. Ekocentrum som är beläget vid är också en nationell knytpunkt, bl.a. vad gäller utbildning av små och medelstora företag inom miljö och hållbar utveckling. Vi anser att det är viktigt att forskning och produktutveckling inom miljöteknik fortsätter att stödjas och att potentialen för ökad export tas till vara. Det är därför viktigt att Swentec i ges tillräckiga resurser för sina uppgifter.