mot · GT02Fi12 · 2006-05-03 00:00:00 — Fler kvinnor som startar och driver företag skulle ge en starkare ekonomisk utveckling. Det skulle även få andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar och deltar i de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, vd:ar och ordföranden rekryteras. Fler kvinnor i näringslivet bidrar till att de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället bryts. Ökad jämställdhet är viktig för ökad konkurrenskraft och en starkare svensk ekonomi. föreslår att stödet till affärsrådgivning för kvinnor ökas med 50miljoner kronor. satsade den borgerliga regeringen på ett stort program för kvinnors företagande. Det innehöll bl.a. särskilda kvinnolån, forskning kring kvinnors företagande, affärsrådgivning riktad till kvinnor och kvinnligt resurscentrer. Programmet har haft stor betydelse för framväxten av fler kvinnliga företagare. Ett liknande program bör initieras. föreslår att forskningen kring kvinnors företagande ökas med . Det är också nödvändigt att alla vägar till effektivitetsvinster tas till vara. Inslagen av konkurrens mellan olika producenter måste öka och de ekonomiska styrsystemen måste förbättras. Vi har inte råd att avstå från den välfärd som ökad konkurrens och förbättrade styrsystem kan ge . En ökad etableringsfrihet inom verksamheter som sköts av den offentliga sektorn skulle också medföra att fler kvinnor får möjligheter att bli företagare. Därmed skulle ett viktigt hinder för att jämna ut inkomster och förmögenheter mellan män och kvinnor tas bort. 9.13Företagare och de offentliga socialförsäkringarna De offentliga socialförsäkringarna är utformade för anställning och ger därför mycket liten trygghet till företagare. Detta trots att den som driver eget företag betalar in lika mycket skatt som anställda. Men även om reglerna ändras så att företagaren skulle få ett liknande skydd som anställda skulle otryggheten fortfarande vara stor, eftersom skattemedel inte kan finansiera försämrade kundrelationer eller företagets fasta kostnader. Dessa riskeras ju också om en företagare inte har möjlighet att arbeta . föreslår att föräldrapenningen görs mer rättvis genom att beräkningen för tillfällig föräldrapenning beräknas på samma sätt som för en anställd. Kostnaden bedöms uppgå till . föreslår att övergångsregler i sjukförsäkringen för alla företagare införs. föreslår en återgång till den tidigare beräkningen av arbetslöshetsersättningen för företagare, vilket innebär att företagare får välja den bästa inkomsten och basera ersättningen på denna. I och med att nuvarande system utgår ifrån de anställdas perspektiv blir det ett hinder att övervinna när människor med goda idéer funderar på att starta ett företag. Speciellt unga och kvinnor ser ofta till sin egen, och i förlängningen familjens, trygghet innan de överger en säker anställning för att ge sig in i ett ovisst eget företagande. vill i stället skapa system som bidrar till att människor vågar förverkliga sina idéer. En viktig komponent i förnyelsepolitiken är att vitalisera de företag som ägs och styrs av staten. En stark och framtidsinriktad ägare är central för att företag ska utvecklas och växa. En svag ägare riskerar att undergräva utvecklingskraften. Vi anser att staten i de allra flesta fall inte är en ägare som ger företag bästa tänkbara möjligheter. Det kan finnas företag som det är nödvändigt att staten har ett inflytande över också i fortsättningen. Det finns inte skäl att sälja företag som utvecklas bättre med staten som ägare eller där marknadsförhållandena är sådana att en utförsäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god sysselsättningsutveckling. Ett fortsatt statligt ägande kan vara motiverat om det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Erfarenheten från och andra länder är att sysselsättningen stiger snabbast inom branscher som genomgår en förändringsprocess. När en ny produkt lanseras, nya marknader uppstår eller när nya produktionsmetoder introduceras sker det också ofta en snabb sysselsättningstillväxt. På ett liknande sätt kan en avreglering av en bransch eller en privatisering av statliga företag frigöra kreativitet och konkurrens som kan bidra till en snabb sysselsättningstillväxt. har avregleringar och privatiseringar av telekommunikationsbranschen, medieföretag och den finansiella sektorn bidragit till ett bättre företagsklimat. Regeringen har valt att låsa fast nyckelföretag i en hämmande byråkratisk struktur som hotar utvecklingspotentialen och därmed sysselsättningen på nyckelområden. Det är viktigt att öppna en offensiv framtidsmöjlighet för dessa företag. Företag som verkar på fullt kommersiella marknader fungerar i de flesta fall bättre med privata ägare. De kanske tydligaste exemplen på företag som skulle fungera bättre med ett mer professionellt ägande är Sonera, Nordea, OMX, SAS, , och Vin& Sprit. Privatiseringar har varit gynnsamma för de företag som har sålts. Effektiviteten har ökat, lönsamheten förbättrats och investeringarna har ökat. Vår bedömning är att privatiseringar också bidrar till en starkare sysselsättningsutveckling i de bolag och branscher som berörs. Alliansens bedömning är att det nu inte är aktuellt att sälja eller . En försäljning av bör inte genomföras, bl.a. mot bakgrund av att framtida malmbrytning kan komma att påverka delar av stad och föranleda omfattande samhällsinvesteringar som kan komma att kräva ett ansvarstagande från ägaren. Malmen utgör en central naturtillgång som ska utnyttjas för nationella svenska intressen av att skapa välfärd och jobb i hela . Det är vår bedömning att det inte finns anledning att sälja ut till en utländsk ägare, bl.a. mot bakgrund av att företaget är en dominerande aktör på en marknad som i vissa avseenden inte fungerar väl. bör också ha förutsättningar att spela en viktig roll på energimarknaden och kan också komma att spela en roll i den framtida energipolitiken. anser således att staten bör kvarstå som huvudägare till och att således förblir ett statligt företag också under nästa mandatperiod. Det privata skogsägandet spelar en avgörande roll för att säkra tillgången på skogsråvara och sysselsättning och välstånd i hela . kan, inte minst genom strategiska försäljningar av skogsmark till aktiva skogsbrukare, bidra till att stärka skogsbruket som framtidsbransch. Staten måste också bli en bättre ägare. vill att staten ska ha en tydlig ägarstyrning. Den s.k. formlösa styrningen bör upphöra. Vi vill också öka öppenheten och ha tydliga regler för ersättningar, bonusar och pensioner till ledande befattningshavare. vill därför minska det statliga ägandet. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. anser att det statliga ägandet bör minskas. bör staten kvarstå som ägare endast då tungt vägande skäl talar för detta. föreslår att en genomgång genomförs över alla företag med statligt ägande, där argumenten för och emot ett fortsatt statligt ägarengagemang vägs mot varandra. Det statliga ägandet ska kvarstå om viktiga samhällsintressen talar för detta. Företag som Nordea, Sonera, OMX, samt Vin & Sprit verkar fullt ut på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Försäljning av statliga företag måste ske med stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Vår bedömning är att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag 2007 kan vara en rimlig målsättning. Intäkterna ska användas till att minska statsskulden. Budgeteffekten av detta består dels av en minskning av statens räntekostnader till följd av en minskning av statsskulden, dels av minskade utdelningsintäkter från de statliga företagen. Förslagen innebär sammantaget en förbättring av det finansiella sparandet med 0,7miljarder kronor 2007. Privatiseringsintäkterna kan användas för att amortera på statsskulden. Därigenom minskar statens räntekostnader, vilket skapar utrymme för mer angelägna ändamål. är det viktigt att en försäljning av statliga företag sker på ett ansvarsfullt sätt. Hänsyn måste tas till rådande marknadsläge, så att försäljningen inte sker till underpris, och till rådande konkurrensförhållanden, så att försäljning av ett statligt företag inte sker så att det leder till väsentligt ökad marknadskoncentration. I vissa fall kan det bli aktuellt att dela upp ett företag innan det kan bli aktuellt för försäljning, för att säkerställa en god konkurrenssituation eller för att möjliggöra en breddning av ägandet. Det går inte går att ställa upp mål för hur stora försäljningsintäkterna ska bli. Däremot går det att göra en rimlig prognos för försäljningsintäkterna, som kan användas som underlag i budgetsammanhang. Allianspartierna har bedömt att en försäljningsvolym motsvarande minst 50miljarder kronor , dvs. minst 35miljarder mer än vad regeringen föreslår, är en rimlig prognos för de kommande tre åren. En försäljning av statliga företag leder till en minskning av såväl ränteutgifter som inkomster från utdelningar från de statliga företagen. En ansvarsfull ekonomisk politik förutsätter att intäkter från försäljning av tillgångar inte används för att finansiera löpande utgifter. Huvudregeln måste därför vara att intäkterna från försäljning av statliga företag används för att amortera statsskulden. behöver fler nya företag och fler växande företag. Nyföretagandet skulle behöva öka med minst 10 000 företag bara för att ersätta de stora företagens förväntade minskning av antalet medarbetare. För att detta ska bli verklighet krävs förbättrade attityder till företagande och företagare. Det måste skapas en vilja och ett mod hos människor att gå från att vara anställda till att anställa. Internationell forskning visar ett starkt samband mellan entreprenörskapsutbildning och antalet nya och växande företag. Därför vill att entreprenörsperspektivet blir en viktig del av utbildningen på alla nivåer inom det svenska utbildningssystemet. Att skapa företagsamma och kreativa individer ska vara ett av skolans mål. Olika insatser för att sprida kunskaper om entreprenörskap och företagande bland unga visar att det är möjligt att väcka intresset för företagande. efter att projektet företagsamhet startades för att intressera gymnasieelever för företagande hade var femte deltagare ett eget företag med i genomsnitt sex anställda. Föreningen , som arbetar med grundskoleelever, är ett annat bra exempel. anser att denna typ av initiativ är nödvändiga för att fler ungdomar ska se sig själva som företagare och våga ta steget att starta ett företag. Som en del i arbetet med att förändra attityder ingår skolan inte bara som ett instrument för att lära och fostra elever i entreprenörskap och företagande, den har också en viktig roll att spela som en samhällsaktör som i nära samarbete med politik/myndigheter och näringsliv utvecklar innovationer, affärsidéer och företag. Genom samverkan mellan dessa tre ser vi möjligheter både genom att det de facto skapas nya företag och att attityderna till och kunskap om företagande förbättras. kommer därför att på alla politiska nivåer verka för att sådana samarbeten utvecklas. föreslår att entreprenörsperspektiv förs in på alla nivåer inom det svenska utbildningssystemet. Det ska också vara ett av skolans mål att skapa företagsamma och kreativa individer. I samband med att en ny läroplan beslutas bör denna förändring ske. Globaliseringen påverkar alla samhällsnivåer. Dess konsekvenser har dock inte till fullo accepterats av alla politiska beslutsfattare. Därför behövs en grundläggande utredning om globaliseringseffekterna så att vi också ser vad som ska göras politiskt för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. Positiva erfarenheter kring detta finns i våra grannländer. I har ett speciellt globaliseringsprogram tagits fram, och i leder statsministern ett globaliseringsråd. Vi menar att liknande, goda erfarenheter skulle kunna komma till del om en kommission inrättas som har till uppgift att analysera vilka krav som ställs på i en krympande värld. föreslår därför att denna kommission inrättas och knyts till regeringen efter förebild från och , i syfte att bättre kunna möta de nya krav globaliseringen medför. föreslår att en borgerlig regering inrättar ett globaliseringsråd direkt underställt regeringen med och goda exempel som förebilder. Ekonomisk tillväxtteori försöker bl.a. svara på frågan varför länder eller regioner inte är lika rika eller fattiga. Länder har olika förutsättningar i geografiskt läge och naturtillgångar, men när ett lands bruttonationalprodukt bryts ned på regional, lokal och till och med individuell nivå blir bilden också klarare att ett lands välstånd även handlar om summan av enskilda människors bidrag. Eftersom etik rör människors handlingar, och våra handlingar avgörs av våra bedömningar i varje valsituation om vad som är bra eller dåligt och rätt eller fel, finns ett direkt samband mellan etik, ekonomi och politik. En marknad är i grunden ett samspel mellan människor och kan därför ses som ett etiskt projekt. Detta samspel förutsätter ömsesidigt förtroende för att kunna fungera väl. En ekonomi som vilar på stabila och väl fungerande institutioner utmärks av låg osäkerhet. Det kan innebära att såväl staten som enskilda respekterar äganderätten, avtal, muntliga överenskommelser samt att rättsväsendet är effektivt. Dessutom fordrar förtroende mellan marknadens aktörer att lagar efterlevs och avtal fullföljs. Osäkerhet kostar merarbete, tid och pengar att kompensera och reducera. Andra har lyft fram betydelsen av särskilda kulturella drag och etos för ekonomisk tillväxt med betoning på arbetsetik, driftighet, hederlighet, tålamod och ihärdighet. En väl fungerande marknadsekonomi förutsätter således ordning och regler, vilket innefattar en specifik människosyn och en gemensam värdegrund. FN:s människosyn innebär att alla människor har en inre värdighet och har rätt att förverkliga sina allmänt giltiga fri- och rättigheter. Människan är enligt denna gemensamma uppfattning en ansvarig person. Hon är ett mål i sig och inte ett medel, och hon är ansvarig för sina handlingar. En god moral på marknaden innebär en ömsesidig respekt för alla människors inre värdighet. Den gemensamma värdegrunden, som den uttrycks i internationella deklarationer och svensk rätt, kan i detta sammanhang sammanfattas i begrepp som sanning, frihet, hälsa och kunskap. Dessa grundläggande värden ska vara tillgängliga och möjliga att förverkliga för alla aktörer inom näringslivet på ett rättvist sätt. Med en etisk analys kombinerad med psykologiska och sociologiska redogörelser för hur näringslivet och den finansiella marknadens aktörer beter sig i sin verksamhet, när den förstärker respektive undergräver förtroendet, finns en god grund för att tillsammans med näringslivet föra en diskussion och lägga fast en handlingsplan för såväl rättslig reglering som icke-rättsliga åtgärder. Ett starkt och långsiktigt hållbart näringsliv med en väl fungerande finansiell sektor ligger i hela samhällets intresse. En god moral på marknaden måste även innefatta hänsyn och respekt för miljö och natur. De globala miljöhoten växer. I en internationaliserad värld med begränsade naturresurser är det därför avgörande att även företag agerar på ett sätt som leder till en hållbar utveckling. I ett internationellt perspektiv är tilliten mellan människor och gentemot institutioner, företag, myndigheter och organisationer hög i . Detta är en tillgång för vårt land. Vi har en tradition av att ett handslag gäller, vilket sannolikt bidrar till att sänka kostnaderna för affärsverksamhet i . Det finns hot mot detta sociala kapital. När företagare i vissa branscher upplever att det är svårt att följa alla lagar och regler, och betala alla skatter, på grund av konkurrens från mindre nogräknade företag, undergrävs förtroendet för rättsstaten. När rättsvårdande myndigheter inte lyckas förhindra, utreda och beivra brott skapas grogrund för kriminella strukturer. Därigenom är de förslag som presenterar inom andra områden av central betydelse även för att skapa grund för ett sunt näringslivsklimat. Rättstrygghet skapar förutsättningarna för att laglydiga företagare inte ska konkurreras ut av ekonomiska brottslingar. Lägre skatter och enklare lagar och regler förbättrar möjligheterna för dem som lever lagligt. Även på en annan viktig punkt bidrar Allians för politik till bättre förutsättningar för en sund moral inom näringslivet. Huvuddelen av de skandaler som förekommit i näringslivet har inträffat i företag som saknat tydliga och starka ägare, något som har drabbat såväl privata som statligt ägda bolag. Allians för politik bidrar bl.a. genom de skatteförändringar som föreslås jobbavdrag som underlättar för löntagare att bygga upp ett kapital, avskaffande av förmögenhetsskatten som främjar kapitalbildningen m.m. och genom de försäljningar av statliga företag som föreslås, till att skapa bättre förutsättningar för ett personligt ägaransvar i näringslivet. Tydligare ägande ökar förutsättningarna för ansvarstagande och därigenom för en högre moral i näringslivet. Utöver dessa åtgärder vill uppmuntra ett ökat användande av etiska analyser av börsbolag och andra företag som komplement till de vanliga finansiella analyserna. En delegation bör också tillsättas för att bidra till att den etiska diskussionen om människosyn och värdegrund inom näringsliv och finansmarknad fortlever och utvecklas. föreslår att en delegation tillsätts för att bidra till att den etiska diskussionen om människosyn och värdegrund inom näringsliv och finansmarknad fortlever och utvecklas. En god moral på marknaden innebär också hänsyn och respekt för miljö och natur. Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för ett lands välfärd. Varje samhälle har skyldighet att ge alla barn och ungdomar en utbildning som förbereder dem för ett liv som vuxna. I har vi en lång tradition av bred folklig utbildning. Det har länge varit självklart att en persons utbildning inte ska vara beroende av social bakgrund eller ekonomiska resurser. Alla ska ha samma rätt till en god utbildning. Skolan är en unik möjlighet för varje barn att tillägna sig de kunskaper och utveckla de färdigheter som hon eller han behöver som en god grund för att klara livet. De som är allra mest beroende av en bra skola är de som i stor utsträckning slås ut från skolan barn och ungdomar som av olika skäl inte kan räkna med stöd hemifrån. Vi måste vara ärliga och slå fast att borde ha nått längre. En av fyra elever tar sig inte genom med de kunskaper som alla ska nå. En av fyra klarar inte gymnasieskolan , trots att all utbildning är avsedd att ta . Många lärare, föräldrar och elever upplever mobbning som ett stort problem i skolan. Så är det . Det är uppenbart att den socialdemokratiska utbildningspolitiken inte fungerar. Varje svensk skola ska utvecklas till en skola som lärare och elever kan känna sig stolta över. Vi vill ha en skola där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att utvecklas till toppen av sin förmåga. Den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan är naturligtvis mycket allvarlig. Framtidens arbetsmarknad kräver hög kompetens. Dagens gymnasieskola lyckas vare sig förbereda för yrkeslivet eller för vidare studier. Olika intressen och olika fallenhet ska tas till vara i teoretisk gymnasieutbildning, yrkesutbildning eller lärlingsutbildning. behöver välutbildad arbetskraft för att klara den internationella konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt och ökat välstånd. En högre utbildning med internationellt konkurrenskraftig kvalitet är en förutsättning för att åstadkomma detta. Det utgör också grunden för framtida forskning och utveckling. Klarar inte av detta, dras de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt och ökat välstånd undan. föreslår att satsningar genomförs för att förbättra lärarnas möjligheter till akademisk fortbildning och avsätter för detta syfte 2007. Skolans kunskapsbas ska stärkas. För att ge lärarna utökade möjligheter att forska inom tjänsten avsätts 2007. Alliansen vill underlätta validering och kompletterande utbildning för obehöriga lärare. För detta ändamål anslås . Vi avsätter vidare för införande av en statligt sanktionerad lärarauktorisation och till ökade resurser till rektorsutbildningen. Sammantaget uppgår satsningarna 2007 till . Nya mål och betyg, kontrollstationer och kvalitetsgranskningar av skolor föreslår att nationella mål i svenska införs år tre. En översyn ska göras av samtliga mål i . Betyg ska sättas tidigare och i fler steg och betygskriterierna behöver därför ses över. föreslår att kontrollstationer införs år tre, fem och åtta med obligatoriska nationella prov och skärpta krav på individanpassat stöd till eleverna. För att säkra likvärdigheten nio ska den nationella provbanken byggas ut. ges utökade analysresurser. föreslår att varje skola ska kvalitetsgranskas . vill stoppa den stora utslagningen av elever från gymnasieskolan och höja kvaliteten på såväl de teoretiska som de yrkesinriktade utbildningarna. Vi föreslår därför att tre inriktningar införs: en studieförberedande, en yrkesförberedande och en lärlingsutbildning. Vi anslår 10miljoner kronor 2007 till i utredningsresurser. Vi föreslår en ny, modern lärlingsutbildning som vi räknar med kan startas . Specialskolan: , och ett nytt riksgymnasium föreslår att och åter blir specialskolor. Staten övertar ansvaret för finansiering av elever med behov av specialskola. Ett riksgymnasium skapas för elever med synskador och ytterligare funktionshinder. Vi avsätter för detta syfte 2007. Alliansen vill sprida kunskap till landets alla skolor om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning och annan kränkande behandling. För denna utbildningssatsning anslås . Forskningen bidrar till ekonomisk tillväxt, genom att både stimulera sysselsättningen och bidra till högre produktivitet. Det är viktigt att väsentligt öka resurserna för forskning för att skapa ledande forskningsmiljöer, förbättra kvaliteten och därmed öka vetenskapliga attraktivitet och möjligheter till forskarutbyte på hög vetenskaplig nivå. Allianspartierna vill satsa mer än regeringen på forskning. Ökade resurser till forskningen föreslår att anslagen till forskning stegvis trappas upp. ska anslagen totalt öka med 2miljarder kronor utöver vad regeringen föreslagit. 11Valfrihet och trygghet i vården och omsorgen har en gemensam syn på bristerna inom vården och omsorgen. Socialdemokraternas tolvåriga maktinnehav har i praktiken gett längre vårdköer, färre äldreboenden, en stagnerande handikappolitik och en nedbantad psykvård. Alltfler revor blottas och välfärdens viktigaste områden urholkas. Flera av dagens problem inom välfärden är akuta och om ingenting görs kommer morgondagens brister att vara kroniska och strukturella. Välfärden behöver förstärkas genom en nysatsning på vård och omsorg. Mycket mänskligt och ekonomiskt kan vinnas genom en ökad mångfald och valfrihet inom vårdsektorn. Men det behövs också ett ekonomiskt resurstillskott i första hand till äldreomsorgen och psykiatrin. Den solidariskt finansierade välfärden måste vara öppen för nytänkande. Det krävs en större mångfald, initiativkraft och omvandling, så att patienten och omsorgstagaren kan få bästa möjliga vård och omsorg. Nya starka drivkrafter kan bidra till en välfärd som verkligen möter patientens och omsorgstagarens individuella behov. Inte minst måste den enskilde ges rätten att välja och framför allt att kunna välja bort det som inte fungerar. anser att patientens ställning måste stärkas.