ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02C366 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att produktionen av hyresrätter riskerar att avstanna när bostadsfinansieringssystemet avvecklas. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en avveckling av den statliga investeringsstimulansen samt investeringsbidrag för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder samt avveckling av räntebidragen. Förändringarna träder till stor del i kraft redan från årsskiftet. Enligt Sabos beräkningar kommer 1 utgifterna för räntebidragen att minskas med . Nedtrappningen kommer att fortsätta successivt . Investeringsbidragen vilka har haft en total ram på 2,5miljarder kommer inte att utökas och förlängas på det sätt som den tidigare regeringen aviserade. Därutöver upphör investeringsstimulansen vilken hitintills uppgått till 2,2 miljarder. Effekterna av förändringarna blir att den uppgång i produktionen av nya hyresrätter som skett med största sannolikhet kommer att brytas. Det blir med dagens kostnadsnivåer svårt att få lönsamhet på nya bostadsprojekt annat än i storstädernas mest attraktiva lägen. Hyresnivåerna i dagens nyproduktion är i många fall på en sådan nivå att målgruppen som kan efterfråga ett sådant boende är begränsad. Slopandet av bidraget och stödet innebär att hyresnivåerna uppskattas öka , vilket leder att det blir mycket svårt att få lönsamhet i flertalet projekt. Förslagen riskerar också att leda till högre hyror eftersom många aktörer i sina kalkyler räknat med räntebidrag. När bidraget nu försvinner förändras förutsättningarna och det är troligt att projekt som var lönsamma i stället visar ett negativt resultat. Sannolikt är det många bostadsföretag som mot nämnda bakgrund kommer att kräva en högre hyra för sina nyproducerade bostäder. Flera aktörer har aviserat att hyrorna nu förväntas gå upp för redan beslutade projekt. I kvarteret i planerar det kommunala bostadsföretaget att bygga 450 nya hyresrätter. Det projektet går miste om mer än vilket kommer att slå igenom på hyrorna.
mot · GU02C367 · 2006-10-27 00:00:00 — Reklam riktad till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reklam riktad till barn. I marknadsföringslagen (1995:450) finns inga särskilda bestämmelser om reklam riktad till barn. Lagens allmänna bestämmelse i 4 § om att marknadsföring skall stämma överens med god marknadsföringssed och även i övrigt vara tillbörlig mot konsumenter gäller även vid marknadsföringsåtgärder som riktar sig till barn. Med god marknadsföringssed avses, enligt 3 §, god affärssed eller andra vedertagna normer som syftar till att skydda konsumenter och näringsidkare vid marknadsföring. ser vi mycket dold reklam som riktar sig mot barn bl.a. inom leksaksbranschen och via olika tv-program för barn. Ett exempel är alla filmer med en uppsjö av leksaker som skapas runt omkring. Vad den fria marknaden producerar kan, eller ska, vi inte stoppa men som föräldrar och vuxna kan vi öka vårt medvetande i dessa frågor. Vi vet att reklam påverkar barn och ungdomar. är det också viktigt att vi ser skillnad på hur olika reklamfilmer kan vara beskaffade. Det finns den kommersiella reklamen och den samhällsnyttiga. Reklam påverkar barnen på många olika sätt, och mycket av den kommersiella reklamen påverkar barn negativt. Reklamen i tv, tidningar och på affischer ute på stan påverkar barns och ungdomars uppfattning av sitt utseende och skapar en orealistisk självbild för många barn och ungdomar. Vi ser att alltfler barn bantar; flera fall av bantningsmedel direkt riktade mot barn har uppmärksammats . Alltfler barn och ungdomar mår psykiskt dåligt, och sjukdomar som anorexi och bulimi förekommer allt lägre ner i åldrarna. Detta är ofta en direkt konsekvens av de ideal och kroppsbilder som reklam sprider. Reklamens utformning blir alltmer pornografisk, vilket får till följd att många små flickor och pojkar försöker leva upp till saker de inte är mogna för. finns det inom klädbranschen ett alltför stort klädutbud som ursprungligen avsetts för vuxna, men som även görs i barnstorlekar och marknadsförs på bästa säljplats i butiken. Det kan vara svårt för en förälder att säga nej till sin 7-åring som vill ha stringtrosor och bh eftersom alla andra har det. Att överväga att införa ett generellt förbud för reklam riktad till barn skulle skapa ett dilemma. Ett förbud skulle medföra att exempelvis samhällsnyttiga företeelser som och andra organisationer inte kan göra kampanjer riktade till barn. skulle heller inte kunna göra en kampanj för att lyfta fram . Därför måste det till ett en speciell form av åtgärd vad gäller reklam som riktas till unga människor. För att förhindra kryphål och andra vägar, bör den kommersiella reklamen riktad till barn och ungdomar förbjudas. Det gäller inte minst den reklam som sprids via Internet som är mycket svår att kontrollera.
mot · GU02C368 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat samhälleligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet. uppgift är att stärka konsumenternas ställning och inflytande på marknaden samt att öka hushållens möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt. ska arbeta för att stärka skyddet av konsumenternas hälsa och säkerhet samt utveckla sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Slutligen ska öka konsumenternas tillgång till god vägledning/rådgivning, information och utbildning. Uppgifterna är många och viktiga inte minst i då en mängd verksamheter och tjänster numera ska väljas av konsumenterna själva. Val av teleoperatör, PPM-fonder, digital-tv-leverantör, elbolag osv. listan kan göras lång på val som konsumenterna nu ställs inför och där kvalitet, pris och marknadsjämförelser inte alltid är enkla att ta fram för den enskilde konsumenten. har ingen rådgivning till enskilda konsumenter, utan den enskilda rådgivningen ska i stället kommunernas konsumentvägledare stå för. Det är upp till varje kommun att besluta om kommuninvånarna ska ha tillgång till en konsumentvägledare. Därigenom saknar 36 av 290 kommuner konsumentvägledare kommuninvånarna står helt utan personlig rådgivning. För att kunna påverka pris och kvalitet krävs kunskap om olika alternativ och om vilka rättigheter vi konsumenter har. Det kräver starka konsumentorganisationer och förbättrad konsumentvägledning. Genom att en del av kommuner inte tillhandahåller konsumentupplysning i samma utsträckning har inte alla invånare i samma möjligheter och rättigheter att få konsumentskydd och rådgivning. För att säkra tillgången till konsumentrådgivning finns i huvudsak två vägar att gå. Antingen genom ökade krav på kommunerna att tillgodose medborgarnas tillgång till konsumentupplysning, eller genom ett direkt statlig ansvarstagande genom förstärkt ansvar och utvidgad roll för . En utredning bör tillsättas för att utreda förutsättningarna för ett ökat statligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet.
mot · GU02C369 · 2006-10-30 00:00:00 — Konsumentpolitik för barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentpolitiken för barn och unga. Ungdomar möter i dagens konsumtionssamhälle ständigt en lång rad konsumtionserbjudanden som kan vara svårt att överblicka konsekvenserna av. Många valmöjligheter har överlämnats till individen själv och valen är inte alltid de lättaste att göra. krävs mycket kunskap för att kunna välja rätt. I allt för många fall kan vi se konsekvenserna av att människor inte alltid behärskar denna situation utan gör kortsiktiga och felaktiga val som till slut kan innebära att de fastnar i skuldfällan. I den konsumentproposition, Trygga konsumenter handlar hållbart, som den socialdemokratiska regeringen lade så var barn och konsumtion en av de stora frågorna. Den socialdemokratiska regeringen markerade tydligt att konsumentpolitik är en viktig del av den generella välfärdspolitiken. Bland annat fick i uppdrag att ta fram skolmaterial om privatekonomi, konsumentskydd och hållbar konsumtion. har en viktig roll att ge webbinfo och att inrätta telefonservice till allmänheten. Och för ungdomar har man tips på sin webbsida och även idéer för skolan. Också konsumentvägledarna gör ett mycket viktigt arbete på detta område i många kommuner. Det är en viktig service till kommuninnevånarna i dagens konsumtionssamhälle. I propositionen så belyser man även vikten av att skolan lär ut konsumentkunskap, vilket ska ingå i kärnämnena. I Konsumentpolitiska kommitténs betänkande Starka konsumenter i en gränslös värld SOU 2000:29 så redovisas en undersökning om skolan där av lärarna svarade att de behandlade hushållsekonomi i sin undervisning. Flickorna i gymnasieskolan svarade att skolan var den viktigaste kunskapskällan i konsumentkunskap. Killarna svarade att massmedierna var deras viktigaste kunskapskälla. En stor majoritet av eleverna tyckte de inte fick tillräckligt med konsumentkunskap i skolan. Vi menar att skolan och lärarna kan och måste spela en viktig roll på detta område. Det handlar verkligen om att uppfylla läroplanens mål om att förbereda eleverna på vuxenlivet och på arbetsmarknaden. Det finns många goda exempel. På hemsida så finns ett Internetbaserat pedagogiskt verktyg som vänder sig till gymnasieskolan för att fånga upp och kanalisera ungdomars intresse för konsumentfrågor. I bedrevs ett spännande projekt för att lära barn redan i förskoleåldern konsekvensekonomi. Syftet är bland annat att tidigt träna barnen i att budgetera och kalkylera kostnader. Förhoppningsvis kan detta ge starkare och mer välinformerade konsumenter . En översyn bör göras för att undersöka hur man på bästa sätt kan stödja och uppmuntra alla goda förslag, idéer och projekt inom detta område.
mot · GU02C370 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över skuldsaneringen när det gäller humanistiska faktorer som t.ex. ålder eller sjukdom. Följderna av att vara skuldsatt kan beskrivas i termer som maktlöshet, underläge, ensamhet, social utsatthet, ovärdig behandling i kontakt med fordringsägare, sociala myndigheter m.fl. Tyvärr hamnar människor ibland i en fruktansvärt svår situation och vet inte hur de skall komma ur sin skuldfälla. Det finns många organisationer som t.ex. i som bedriver på alla plan en omfattande konsumentpolitisk verksamhet. Till detta verksamhetsområde hör även familjeekonomiska frågor och organisationen har ända varit förespråkare för den skuldsaneringslag som tillkom 1994. Verksamheten startade som budget- och skuldrådgivning men avslöjade ett betydligt mer omfattande behov av kamratstöd. Speciellt gäller det brister i vår sociala trygghet, brister som i huvudsak drabbar de fattigaste, maktlösa, mest utanförstående och politiskt vilsna medmänniskorna i vårt välfärdssamhälle. Men konsumenpolitik är en välfärdsfråga och bör få komma högre upp på den politika dagordningen, och kommunerna bör ge sina innevånare bra kunskaper om konsumentråd. Det förebyggande arbetet är något vi aldrig får glömma och att är ett viktigt instrument i det. Den nya skuldsaneringslagen som den socialdemokratiska regeringen lade fram gav steg åt rätt riktning men fortfarande behöver man se över frågan om t.ex. evighetsgäldenärer. Det bör vara särskilt viktigt att se över regler för hur man kommer till rätta med äldre gäldenärers situation. Vi har träffat äldre som har en svår situation och som har svårt att få sin situation att gå ihop. Regeringen bör se över om KFM vid beslut om skuldsanering kan ta hänsyn till humanistiska faktorer, såsom t.ex. ålder eller sjukdom. Det är rimligt att en människa som är gammal eller svårt sjuk och får en skuldsanering beviljad bör kunna få en lägre återbetalningsgrad än i normalfallen eller annars en mer förmånlig behandling av sitt ärende med hänsyn till individuella faktorer.
mot · GU02C371 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentpolitiken inom EU. Det är oerhört viktigt att närma sig medborgarna i det praktiska arbetet och att anlägga ett tydligt konsumentperspektiv i genomförandet av unionens politik. FN:s riktlinjer för konsumentskyddet är rätten att få basbehov tillgodosedda, rätten till säkerhet, rätten till information, rätten att välja, rätten till inflytande, rätten till tvistlösning, rätten till konsumentkunskap och rätten till hälsosam och långsiktligt hållbar miljö. Dessa riktlinjer bör även inkluderas i Europasamarbetet. Det gäller att främja hänsynstagande till konsumentintressena inom gemenskapspolitiska områden och ge konsumenterna största möjliga nytta av den inre marknaden. Kommissionen ställer i sin strategi upp tre mål för konsumentpolitiken inom EU. En hög gemensam nivå på konsumentskyddet. En effektiv tillämpning av konsumentskyddsbestämmelserna. Konsumentorganisationernas deltagande i EU:s politik. Det är viktigt att vi från nationell nivå fortsätter som vi gör att driva på dessa frågor, och som vi i våra ståndpunkter föreslagit just betonar vikten av att konsumentslagstiftning och konsumentpolitiska beslut efterlevs inom EU. Vi ska fortsätta att stödja åtgärder som syftar till ett närmare samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter när det gäller marknadsbevakning/kontroll. Från svensk sida har vi särskilt poängterat att konsumenternas intressen ska tillvaratas inom alla relevanta politikområden. Konsumentorganisationerna bör engageras och vi bör på ett konkret sätt se till att konsumentinflytande ökar i standardiseringsarbetet.
mot · GU02C372 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att normalgraden av sjöfylleri och en nedre promillegräns om 0,2 införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen och ges befogenhet att genomföra rutinmässiga alkoholutandningsprov enligt 2 § lagen 1976:1090. Sjöfylleri har varit i debatt i talarstolar och vissa frågor har behövt utredas mera. På dagens svenska vatten så har vi båtar som går allt snabbare, och med alkohol i kroppen kan fruktansvärda olyckor hända. Den utredning som tillsattes antog namnet och överlämnade delbetänkandet Rattfylleri och sjöfylleri (SOU 2006:12) till regeringen. Betänkandet omfattar bl.a. frågorna om införande av en promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt samt rutinmässiga alkoholutandningsprov, dvs. de frågor som tas upp i förevarande motioner. Utredningen föreslår när det gäller normalgraden av sjöfylleri att en nedre promillegräns om införs i 20 kap. 4 § sjölagen (1994:1009). Från den nedre promillegränsen undantas den som framför eller i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för sjösäkerheten på maskindrivet fartyg med en längd och vars maximifart inte överstiger sju knop, på segelfartyg med en längd samt på fartyg under rodd. Den nedre promillegränsen skall, liksom övriga regler om sjöfylleri, tillämpas i samtliga farvatten och såväl på den som framför ett fartyg som på den som i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Vidare föreslår utredningen bl.a. att polisman och skall ges befogenhet att genomföra rutinmässiga alkoholutandningsprov enligt 2 § lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov på den som framför ett fartyg eller i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Rutinmässiga alkoholutandningsprov skall inte genomföras i de fall det är uppenbart att fartygets storlek eller karaktär utesluter en tillämpning av promillereglerna. skall enligt förslaget också ges möjlighet att på samma sätt som polisman genomföra alkoholutandningsprov enligt 1 § lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov på den som är skäligen misstänkt för brott enligt 20 kap. 4och 5 §§ sjölagen (1994:1009).
mot · GU02C373 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att säkerställa bra villkor för de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagen genom att bibehålla lagen om allmännyttan. Den sociala bostadspolitiken är en viktig del av den svenska välfärdspolitiken. En egen bostad är en grundläggande rättighet. Bostadspolitiken ska vara generell. måste de som har det svårast på bostadsmarknaden , inte minst ungdomar, få goda möjligheter att få en egen bostad. Bostadspolitiken måste också skapa förutsättningar för ett ökat inflytande och ansvar för de boende. Bostadsproduktionen ska vara generell och möta behoven av bostäder till rimliga kostnader. Den moderatledda regeringen vill nu genom ett antal beslut, fullständigt förändra de fundament som vi menar bidrar till rättvisa på bostadsmarknaden. Marknadslösningar och avregleringar, avskaffade investerings- och räntebidrag tillsammans med förändringar i lagen om allmännyttiga bostadsföretag är några av de tydliga förändringar som står att läsa om i budgetpropositionen. Förändringar i ägarstrukturer hjälper inte dem som står utanför bostadsmarknaden. I en fungerande bostadsmarknad för måste också hyresrätten vara ett tillgängligt alternativ. Allmännyttan utgör en garant för att det ska finnas hyresrätter, inte minst i våra storstadsregioner. Därför krävs det att vi värnar och utvecklar allmännyttan inte säljer ut den. Hyressättningen, bruksvärdessystemet och därmed hyresgästens besittningsskydd ska värnas och utvecklas för att kunna verka under nya förutsättningar på bostadsmarknaden. Det är viktigt att det finns såväl hyresrätter, bostadsrätter, kooperativa hyresrätter som privatägda småhus i våra bostadsområden, och att det råder neutralitet mellan upplåtelseformerna. Rekordmånga nya bostäder har tillkommit, inte bara i , utan i hela landet. Bostadsbyggandet måste fortsätta för att möta den ökade efterfrågan och motverka en utflyttning. Nya hyresrätter ska byggas i villaområden, och nya villor i hyreshusområdena som ett viktigt led i att bryta segregation. Allmännyttan är vår gemensamma egendom och dess ställning är av största vikt för ekonomiskt svaga grupper, inte minst för ungdomar och många äldre i samhället. En stark allmännytta håller hyrorna på rimliga nivåer. De allmännyttiga bostadsföretagen är ett av de viktigaste bostadspolitiska instrument vi har . De människor som står utanför bostadsmarknaden har rätt till en bostad som man har råd att efterfråga. Utan en stark och väl fungerande allmännytta minskar de möjligheterna avsevärt.
mot · GU02C374 · 2006-10-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i hyreslagen kring innehav av giftiga ormar och/eller andra giftiga kräldjur. De senaste årens händelser på många orter i , hos bostadsföretag, har aktualiserat frågan om lämpligheten att ha orm som husdjur i flerfamiljshus. Det handlar om flera händelser där ormar smitit från ägare och skapat mycket rädsla och skräck i bostadsområdet. I några kommuner har tillståndsansökan ändrats så att fastighetsägaren numer har rätt till samråd samt får kopia på de tillstånd som ges. En villkorsändring i hyresavtal kan förhindra hyresgäster att inneha giftiga ormar och/eller andra giftiga kräldjur. Kommuner kan neka att ge tillstånd för giftiga ormar. Hyreslagen ger inte direkt stöd i denna hantering, inte heller annan lagstiftning. har sammanställt en lag om hur ormar i hushåll ska hanteras. Men sedan är det upp till varje kommun att själva bestämma hur hårda de vill vara med kontroll och tillstånd. Hur skulle besluta i en tvist kring oklara hyresvillkor är också osäkert. Ett förtydligande i hyreslagen där det framgår att man inom flerbostadshus inte får inneha giftiga ormar och/eller andra giftiga kräldjur är nödvändigt.
mot · GU02C375 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade byggregler. Bostadspolitiken är ett komplext område med många olika mål som ska samspela och som ibland står i kontrast till varandra. Ambitionen måste vara att kunna få en bra bostad till ett rimligt pris och inom rimlig tid. Den ambitionen är det dock en bra bit till innan den nås. Särskilt allvarlig är situationen för unga utan fast jobb och/eller med låg inkomst. Att vara mambo som innebär att barn bor kvar hemma hos sin/sina föräldrar i vuxen ålder har blivit allt vanligare. Så länge det sker frivilligt är det naturligtvis inget problem men att vara mambo ofrivilligt är en situation som inte är önskvärd. Vi vet också att köerna till studentbostäder på många orter är väldigt långa och de lägenheter/rum som finns är ofta på hyresnivåer som är svåra för en student att klara av. Om en student arbetar för att kunna betala hyran blir marginaleffekterna betydande då både bostadsbidrag och studiebidrag riskerar att dras in eller dras ned. Orsaken till dessa problem är många och det finns inte ett svar som kan lösa problemet. En orsak kan vara att det på grund av högra krav på byggnadsstandard, det som kallas för byggregler eller ibland byggnormer, gör det svårt att bygga små och billiga bostäder för studenter och unga. Det är min övertygelse att många studenter och unga kan tänka sig och vill bo i ett enklare boende för att på så sätt också bo billigare. Kanske är det så att byggreglerna är för stränga och att det i sin tur gör det svårt att bygga mindre och billigare bostäder/rum. Jag anser därför att byggreglerna bör ses över, antingen genom en proposition till eller genom att se över regeringens myndighetsdirektiv till . Syftet ska vara att luckra upp byggreglerna för att på så sätt möjliggöra enklare och billigare boende för studenter och unga.
mot · GU02C376 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skuldsaneringslagen. Tillväxtens betydelse för välfärden uppmärksammas alltmer. Enligt den allmänna uppfattningen måste särskilt villkoren för småföretagarna förbättras för att den svenska ekonomin skall utvecklas gynnsamt och tillväxten ta fart. De omständigheter som uppfattas som särskilt hindrande för småföretagsamhet rör dels beskattningen av näringsidkarens inkomster, dels komplexiteten i regelverket. Men även bristen på riskkapital har utpekats som hämmande för företagsamheten. En faktor som däremot inte varit föremål för någon mera omfattande diskussion rör situationen för näringsidkaren, i samband med insolvens. I finns två uppsättningar lagar för att reglera sådana situationer, konkurslagen och skuldsaneringslagen. För en enskild näringsidkare är konkursinstitutet sällan till någon hjälp eftersom den enskilde näringsidkaren regelmässigt tvingas teckna en personlig borgen även för lån till näringsverksamheten. Inte heller skuldsaneringslagen är tillämpbar eftersom den inte omfattar aktiva näringsidkare. Det är viktigt i ett dynamiskt näringsliv att synen på misslyckande ändras så att den som misslyckats kan ges möjlighet att starta på nytt och inte tyngas av överskuldssättning .