mot · GU02T385 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en effektiv informationsinsats för ett säkert beteende i trafiken samt för spridning av goda exempel på trafiksäkerhetsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett fortsatt engagemang och ytterligare insatser för att i första hand uppnå delmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk drogtestning av förare vid olyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering och revidering av nollvisionen. omkommer mellan 500 och 600 människor i den svenska vägtrafiken. Inom EU dör drygt 40000 personer i trafiken. I hela världen kräver vägtrafiken mer än en miljon människoliv. Trafikskadorna kostar det svenska samhället ca . beslutade att nollvisionen ska gälla för vägtrafiken i . Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i . Nollvisionen är bilden av en önskad framtid där ingen dödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken. Nollvisionen utgår från att olyckor inte alltid kan förhindras, eftersom människor ibland gör misstag. Vägar, gator och fordon måste därför utformas så att misstagen inte leder till döden eller allvarliga personskador. Risken för att olyckor ska inträffa minskar om alla trafikanter får ökad insikt i hur viktigt det är med ett säkert beteende i trafiken. Det är därför viktigt med en effektiv informationsinsats för ett säkert beteende i trafiken samt för spridning av goda exempel på trafiksäkerhetsarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Nollvisionen har tillfört trafiksäkerhetsarbetet nya inslag som bygger på att minimera följderna av mänskliga misstag. Det har lett till en omprövning av vilka åtgärder som ska prioriteras. Nollvisionen har dock inneburit en hopblandning av vision och mål, vilket i sin tur skapat orealistiska förväntningar på stora trafiksäkerhetseffekter . Det kortsiktiga målet för nollvisionen var högst 400 döda 2000 och 270 döda 2007. I budgetunderlaget konstateras att antalet omkomna i trafiken har minskat signifikant men inte i önskad omfattning för att nå etappmålet om högst 270 dödade . Det innebär därför ett fortsatt engagemang och ytterligare insatser för att i första hand uppnå delmålet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har det största ansvaret för trafikolyckor lagts på den enskilde trafikanten. Nollvisionen betonar däremot att alla som påverkar och deltar i vägtrafiken har ett ansvar. Det innebär att ansvar även vilar på politiker som beslutar om samhällsplanering och trafikfrågor, planerare som förverkligar politiska beslut, väghållare som bygger och underhåller vägar, poliser som övervakar att trafikregler följs, företag som tillverkar eller säljer fordon, organisationer som arbetar för att förbättra trafiksäkerheten, företag, organisationer och enskilda som beställer eller genomför transporter. Det finns fortfarande en obalans i det delade ansvaret. Stora framsteg görs genom att utforma en säkrare trafikmiljö medan få förbättringar sker i fråga om trafikanternas beteende. Det finns ett samband mellan höga hastigheter och trafikolyckor. Det är därför angeläget att ansträngningar görs för att bemästra ett beteende där hastighetsbegränsningar alltför ofta överskrids. En kraftig avgiftshöjning vid hastighetsöverträdelser har införts. I samband med detta mätte hastigheterna på Europa- och riksvägar. Jämfört med samma vecka sjönk hastigheterna med i snitt . Alkohol och droger är med stor sannolikhet en bidragande orsak till många olyckor. Den ökade alkoholkonsumtionen i kommer med stor sannolikhet att påverka olycksstatistiken negativt. Mörkertalet är stort eftersom föraren inte automatiskt drogtestas vid olyckor, det bör därför bli obligatoriskt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunernas roll i nollvisionsarbetet Kommunernas erfarenheter och perspektiv är viktiga för att förverkliga nollvisionen. Det är därför viktigt att nollvisionsarbetet i kommunerna kontinuerligt utvärderas. saknas instrument för jämförbara utvärderingar i kommunerna som i sin tur skulle göra det möjligt att basera trafiksäkerhetsarbetet på erfarenhet av uppnådda resultat. Många kommuner arbetar bra med fysiska förändringar som farthinder, rondeller och cykelbanor. Det saknas dock på många håll systematiska trafiksäkerhetsprogram och lokala mål. är den kommun i som har arbetat mest systematiskt med att anlägga fysiska farthinder i gatumiljön. I finns två fler upphöjningar per gatukilometer än i . är framför allt ett föredöme när det gäller att skapa säkra skolskjutsar. För att det fortsatta nollvisionsarbetet ska få önskad effekt krävs att en oberoende och kritisk granskare utvärderar gjorda insatser. Beslutsfattare på olika nivåer och i olika organisationer kan då dra slutsatser baserade på fakta för att de ska kunna prioritera rätt och förstå innebörden och ansvaret av en antagen nollvision. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.