ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Kr211 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att belysa och åtgärda könsskillnader i satsningar på fritidssektorn. har regelbundet genomfört undersökningar om svenska folkets kulturvanor. Resultatet presenteras i publikationen Kulturbarometern. Många av de kulturaktiviteter som undersöks i Kulturbarometern utnyttjas olika mycket av män och kvinnor. Av den senaste Kulturbarometern, som avser , framgår att kvinnor i större utsträckning än män besöker bibliotek och läser böcker. Det är fler kvinnor än män som varit på teater, på konstmuseum och deltagit i studiecirkel. Männen har däremot, i större utsträckning än kvinnorna, varit åskådare på idrottsevenemang. Kvinnor går på teater i större omfattning än män. Detta gäller emellertid inte den yngsta och den äldsta åldersgruppen. I dessa grupper finns ingen statistiskt säkerställd skillnad mellan män och kvinnor. Störst andel teaterbesökare finns bland barn , kvinnor i åldrarna , boende i storstadsområdena, tjänstemän, företagare, studerande och personer med eftergymnasial utbildning. Kvinnor och män går på konsert i lika stor utsträckning, utom i den äldsta åldersgruppen, i vilken kvinnor går oftare än män. Störst andel besökare på konstmuseum/konstutställning finns bland kvinnor i åldrarna , tjänstemän, personer med eftergymnasial utbildning och boende i med omnejd. Minst andel besökare finns bland arbetare och personer med förgymnasial utbildning. Störst andel studiecirkeldeltagare finns bland kvinnor . Deltagandet för kvinnor ökar med åldern. I alla åldersgrupper deltar kvinnor i större utsträckning än män. Kommunerna ger stöd till studiecirkelverksamhet inom studieförbunden. Det kommunala stödet till studieförbunden minskade med . satsade kommunerna ca på studieförbunden. Utöver kontantstödet tillkommer stöd till lokaler. Kommunerna ger ett betydande stöd till idrotten. Fördelningen av stöd till fritidssektorn är fortfarande präglad av manliga strukturer. Den aspekten på fritidssektorn är otillräckligt belyst. Regeringen bör ta initiativ till åtgärder som ökar kunskaperna och medvetenheten om denna frågeställning.
mot · GU02Kr212 · 2006-10-23 00:00:00 — Fria boklån och folkbibliotek tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fria boklån och folkbiblioteken. Bibliotekslagen som infördes var en markering att vi inte ska ha avgifter på boklån. Lagen slår fast varje medborgares rätt till folkbibliotek. Detta är viktiga demokratiska och kulturpolitiska ställningstaganden. Det ska inte vara den typ av valfrihet som innebär att plånboken styr. Vi måste värna om allas rätt till kultur. Socialdemokratiska regeringar har infört en rad reformer för att stödja läsandet och litteraturen. Förutom en bibliotekslag till exempel: stöd till kommuner för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, ett permanent stöd till läsfrämjande verksamhet, ett distributionsstöd och instiftandet av ett årligt internationellt litteraturpris till minne. Stöden till En bok för alla, Talboks- och samt nyhetsinformation och litteratur () har förstärkts . Arbetarrörelsen har fört en lång kamp för folkbiblioteken och för allas rätt till läsandet och litteraturen. Vi borde ha ett gemensamt ansvar för att litteraturen ska komma alla till del. Folkbiblioteken ingår i infrastrukturen för lärandet. De som varken har tillräckligt med pengar eller vana vid att studera ska inte utestängas från biblioteken. Tvärtom ska de välkomnas och uppmuntras att ta del av det som erbjuds. Alla har rätt till det livslånga lärandet. Barn har rätt att tidigt komma i kontakt med boken, att få uppleva läsandets glädje och att upptäcka språkets möjligheter. Att till exempel besöka i och se barns förtjusning visar på ett härligt sätt hur viktig barnboken är för barn. Det är angeläget att slå vakt om avgiftsfria boklån och alla medborgares tillgång till folkbiblioteken. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Kr214 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om s.k. babybio. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . Det förekommer s.k. babybio på olika håll i . Föräldralediga mammor och pappor kan ta med sig baby och barnvagn på ordinarie bioföreställningar. Enligt kan detta med babybio i vissa fall vara olagligt, eftersom de åldersgränser som gäller för många filmer även ska tillämpas på nyfödda barn som ligger och sover i vagn eller som vaggas i en förälders famn. Lagar ska vara förankrade i verkligheten om de ska vara trovärdiga och respekteras av oss alla. Det är därför hög tid att lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram ses över, så att föräldralediga mammor och pappor kan ta med bebisar i vagn även på barnförbjudna filmer och filmer med elvaårsgräns. Den svenska filmcensuren har funnits , och lagbestämmelserna finns i lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram, SFS 1990:886. Framställningen i en film eller ett videogram ska vara granskad och godkänd av innan den får visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning, främst biografföreställningar. Undantagna är television, kabel- och satellitsändning; film/video på mässor, utställningar och sportevenemang; dokumentärfilm på museer och reklamfilm. Både samhället och censuren har förändrats . Biografbyråns verksamhet inriktar sig, enligt Biografbyråns egen hemsida, i huvudsak på att göra bedömningar för åldersgränser. Klipp eller förbud för offentlig visning tillgrips knappast alls längre. fick ett utredningsförslag om att införa en ny högsta åldersgräns, , som förhandsgranskning för vuxna skulle avskaffas, men några ändringar i regelverket föreslogs inte. Chefen för sade i en intervju i Riksdag & Departement, nr 2 2004, att det finns anledning att radikalt ändra inriktning på filmcensuren för vuxna. Lagstiftningen måste ses över. Jag skulle gärna se att en bred förutsättningslös utredning, en traditionell SOU, granskade vår verksamhet, säger dess chef, som dessutom upplever filmcensuren som en total anakronism1. Min uppfattning är att tiden nu är mogen att följa chefen för biografbyrås eget förslag. Regeringen bör därför överväga Statens biografbyrås framtid. : anakronis´m subst. ~en ~er företeelse som är logiskt otänkbar i givet tidssammanhang.
mot · GU02Kr217 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre tv-kommunikationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre telekommunikationer.1 1 Yrkande 2 hänvisat till TU. Dagens informationsteknik innebär stora möjligheter för glest bebyggda kommuner i landet. Moderna datakommunikationer och telefoni underlättar de satsningar som många kommuner gör för att utveckla företagandet inom turism och andra näringar. Det finns dock fortfarande områden i landet, inte minst i inland, där varken mobilnätet eller tv-sändningarna fungerar tillfredsställande. Det är ett stort hinder för möjligheterna att starta nya företag och därmed skapa nya jobb. Det är också ett rättvisekrav att boende i hela landet har tillgång till denna typ av basservice. På flera håll kan man fortfarande inte se regionala nyhetssändningar från sitt eget län, vilket borde vara en självklarhet. Vissa boende i sydvästra delar av exempelvis kan inte se , vilket naturligtvis är en stor brist för alla som vill hålla sig informerade om aktuella händelser i hemlänet. när det analoga tv-nätet släcks ner och byts ut mot det digitala, är det ett gyllene tillfälle att åtgärda bristerna i tillgängligheten. Det pågår omfattande investeringar i mobila kommunikationssystem i landet. Då är ett oavvisligt krav att hela landet får tillgång till fungerande mobilnät. Det finns allt för många mindre orter, där boende saknar de möjligheter telefoni erbjuder.
mot · GU02Kr221 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en uppgradering av i till ett nationellt ansvarsmuseum för skogsbruket. är det enda landet i , utom , som inte har ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera skogshistoria och utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelsen som skogsbruket har haft och har för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. Jämförelsevis kan nämnas att Norsk Skogmuseum i Elverum har ca 45 anställda, det finska i ca 20 och det danska 11 anställda. På finns 5 anställda. i har goda förutsättningar att fungera som ett rikstäckande museum för skogsnäringen. Stiftelsen i är ett regionalt museum, men har i praktiken redan i omkring fungerat som riksmuseum på ett utmärkt sätt, men med bristande resurser. i är det enda institutionella i landet med specialutbildad personal och som är öppet året runt. ligger i hjärtat av , som är centrum för inlandets skogsbruk med regionkontor för flera stora skogsbolag och skogsägare. Regionen är också rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt gamla traditioner inom skogsforskningen. i har två basutställningar. Huggarepoken, invigd 1984, beskriver den historiska utvecklingen i skogsbruket från yxa och såg till mekaniseringens början från gammalt till modernt skogsbruk. Maskinepoken, invigd 1994, är ett av få museer för skogsmaskiner och deras och mekaniseringens historia. Den utvecklas kontinuerligt med hjälp av en expertgrupp inom detta fält. Museet har ett brett, fungerande nätverk som omfattar skogsnäringen, de kultur- och skogshistoriska museerna i och i liksom med forskningen genom främst , där högsta skogliga utbildning (SLU) bedrivs. har man också tillgång till skogsbibliotek och forskningsmiljöerna inom biologi, arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. i har som enda museum i kapacitet och utrustning för att utföra årsringsbaserad (dendrokronologisk) åldersbestämning av träföremål och byggnader samt avancerad historisk klimatforskning. Ett nätverk mellan alla skogsmuseer i och med som centrum håller på att byggas upp i syfte att skapa en databas över alla föremål och samlingar. i var också föregångare med att utbilda skogstjänstemän och maskinförare i kulturmiljövård, d.v.s. att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. är i stort behov av ett nationellt skogsmuseum. i har goda förutsättningar för att fungera som detta.
mot · GU02Kr222 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förbättring av lotterilagen. Det blir allt vanligare att internationella spelbolag erbjuder spel i . Det händer till och med att man erbjuder spel på tävlingar som går på svenska travbanor. Eftersom de utländska spelbolagen inte har samma beskattning och dessutom inte betalar några avgifter till travbanorna för prispengar etc. kan de erbjuda betydligt bättre odds till spelarna än exempelvis ATG eller . Ett av de stora problemen är också spel på Internet där lotterilagen kringgås. Många som drabbas av spelberoende börjar spela hos just dessa illegala spelaktörer på Internet. Den snabbt ökande omfattningen av svenska medborgares spel i utländska spelbolag innebär stora förluster både för staten och svenskt föreningsliv som till stor del baserar sin ekonomi på lotteri- och spelinkomster. Det är därför angeläget att se över möjligheterna att förbättra lotterilagen så att man kan komma åt de illegala Internetaktörerna och slå vakt om den reglerade spelmarknaden.
mot · GU02Kr223 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur som tillväxtfaktor. En förutsättning för att kunna öka sysselsättningen i landets glest befolkade delar är att skapa gynnsamt klimat för företagande. Ett bra företagarklimat är ett vitt begrepp som omfattar all samhällsservice, infrastruktur och liknande frågor, men även kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för dem som har i avsikt att starta ett företag. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. Det blir lättare att locka arbetskraft och besökare till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. Därför ska kulturen vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Det krävs olika typer av stimulansåtgärder för att öka kulturtillgängligheten i glesbygd. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. Folkbildningen genom bildningsförbunden spelar en stor roll för utvecklingen av företagande på landsbygden. Många som kanske inte på annat sätt har möjlighet att utbilda sig kan göra det via studieförbunden och andra folkrörelser. Dessa är dock beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet men har i likhet med andra verksamheter fått känna av besparingar. För att kulturverksamheten i glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag borde staten ta ett större ansvar för den. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Vi vill att stödet till lokala museer beaktas vid fördelningen av kulturpengar samt att övriga aktörers olika kreativitet tillvaratas på ett tydligare sätt.
mot · GU02Kr224 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att huvud- och kostnadsansvaret för kulturarvet åvilar samma huvudman som för områden med riksintresse, dvs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvaret för arkeologiska utredningar utanför riksintressanta områden i normalfallet åvilar exploatören. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arkeologiska undersökningar inte klassas som myndighetsutövande utan ska konkurrensutsättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arkeologiska verksamhet omvandlas så att blir en aktör på marknaden med samma förutsättningar som övriga aktörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av kulturminneslagen (1988:950). En kulturbygd ger kommuner en möjlighet till utveckling som den kan lägga en död hand över en hel bygds utveckling. Kulturminneslagens särställning gör det alltför ofta omöjligt att utföra exploateringar som gagnar bygdens utveckling. Därför är det nödvändigt att arbeta utifrån principen att ansvaret för kulturarvet och kostnadsansvaret för dess bevarande skall åvila samma huvudman. I områden som klassas som riksintresse bör staten vara huvudman. Detta bör ges regeringen till känna. För områden med intressanta kulturlager som är aktuella för exploatering utanför riksintressanta områden ska det i normalfallet åligga exploatören att bekosta utgrävningarna. Dessa skall dock kunna vägas mot s.k. arkeologisk grundläggning. Detta bör ges regeringen till känna. En samhällsutveckling skall stimuleras som regler skall finnas för att tillvarata samhällets intressen. En avvägning måste därför ske där utfall av en arkeologisk undersökning skall vägas mot kostnad och eventuellt bortfall av tillväxtbärande faktorer. De åtgärder som vidtas i form av förundersökningar och utgrävningskostnader skall inte klassas som myndighetsutövande utan konkurrensutsättas i enlighet med lagen om offentlig upphandling. Detta bör ges regeringen till känna. arkeologiska uppdragsverksamhet skall utformas så att den kan uppträda på den arkeologiska marknaden som jämbördig aktör. Detta innebär att gällande lagstiftning för mervärdesskatt även skall omfatta denna verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Förändringen av den arkeologiska verksamheten till en smidig, effektiv och målinriktad verksamhet som uppfyller dagens krav fordrar förändring av gällande kulturminneslag. En översyn av bör därför göras av kulturminneslagen (1988:950) i syfte att uppnå angivna mål. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Kr225 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om dialekter. I årets budgetproposition sägs att arbetet med ordbok fortgår men ej på vilket sätt. Vidare finns angivet att ett manusarbete om en kortversion för publicering på Internet har genomförts . I kulturutskottets betänkande 2005/06:1 anges projektet vara vilande. Vi finner detta vara en märklig hantering av ett uppdrag som gav . Från början arbetade flera heltid med projektet. Sedan krymptes personalen och efter att chefen för projektet gått i pension tycks inget ha hänt. Detta rimmar illa med vad i början av uttalat, nämligen att ge sitt starka stöd åt svenska språket och de svenska dialekterna. Det är nu nödvändigt, om uppdraget skall bli verklighet inom rimlig tid, att andra vägar provas. Ett sätt torde vara att överföra huvudansvaret för projektet till vid . Där finns en lång och bred erfarenhet av dialektforskning som skulle kunna snabba på utgivningen till nytta för såväl forskarsamhället som den breda allmänheten.
mot · GU02Kr226 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om återbördande av skånska skatter. Många historiska klenoder från olika delar av landet förvaras på museer i Stokholm. Det är oftast de mest värdefulla och sevärda föremålen som hamnar på statliga museer i . Det innebär att flera skånska klenoder såsom Bäckaskogskvinnan, , Trollebergsringen, Trydekrucifixet, silverskatter m.m. finns i . Det borde vara mera naturligt att de fanns i nära fyndplatsen. Som argument för att föremålen skall förvaras i har anförts säkerhetsskäl. Genom att i nu planerar en egen skattkammare så kan säkert säkerhetsfrågorna lösas. Det är därför nu lämpligt att inleda processen med att återbörda de skånska skatterna till sin rätta plats.
mot · GU02Kr227 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det offentliga bör likställa villkoren för all ideell verksamhet, exempelvis villkor för idrottsrörelsen och den sociala ideella sektorn. Det ideella engagemanget är starkt i . Drygt hälften av befolkningen gör ideella insatser och det finns beräkningar som visar att det utförs 560 miljoner ideella timmar . Sektorn har en mycket stor betydelse för enskilda människor men utgör också en viktig del av hela samhällslivet. Den ideella sektorn är inte enhetlig utan består av många olika verksamheter med olika arbetsformer. Det är viktigt att verksamheterna inom den ideella sektorn får så likvärdiga förutsättningar och spelregler som möjligt. Så är det inte . Idrottsrörelsen har exempelvis bättre förutsättningar t.ex. vad gäller avdragsrätt för ideella ledare än vad de sociala verksamheterna har. En av orsakerna till detta kan vara att idrottsrörelsen ofta kan tala med en gemensam röst utifrån sina starka organisationer. De sociala verksamheterna är inte alltid lika välorganiserade. Det är antagligen en av orsakerna till att de inte behandlas på samma sätt som idrottsrörelsen. För att engagemanget i de sociala ideella föreningarna ska fortsätta att vara starkt, behövs det tydliga spelregler för hur rollfördelning och ansvar ska se ut mellan det offentliga och det ideella. Det krävs en dialog där det offentliga respekterar och förstår de värden som de socialt inriktade ideella organisationerna står för. Men det krävs också att det offentliga likställer hanteringen av de ideella sociala verksamheterna med hanteringen av annan ideell verksamhet. Det handlar om att från det offentliga ha lika stor tilltro till Röda Korset som till AIK. Inom ramen för en diskussion om spelregler och förutsättningar för den socialt inriktade delen av den ideella sektorn bör frågan om en långsiktig finansiering och möjligen en helt ny struktur för bidragen diskuteras, kanske i form av ett socialt handslag på motsvarande sätt som inom idrotten. Hela den ideella sektorn bör ha samma förutsättningar och villkor. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Kr229 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionalisering av en av SVT:s två kanaler. är landets viktigaste informationsspridare och påverkar det politiska beslutsfattandet mer än något annat medium. SVT styrs från med ett huvudstadsperspektiv som tyvärr ger en snedvriden bild av . är så mycket mer än och . Det är en fara för förtroendet för public service om inte hela landet och hela landets befolkning har samma möjlighet att uppmärksammas. är det många människor runt om i landet som är uppretade över den Stockholmsfixering som SVT sägs stå för. Den lokala Stockholmsdebatten i får utrymme som om det vore av riksintresse, medan , och övriga landet i princip aldrig uppmärksammas förutom i de korta regionala sändningarna. Det pågår en positiv regionaliseringsprocess i , även om den går alldeles för långsamt. Ett viktigt steg i denna regionalisering bör vara att göra statstelevisionens ena kanal regional. Låt utgångspunkten vara regionala sändningar och undantaget gemensamma nationella sändningar i en av SVT:s två kanaler. På det sättet kan vi få public service för hela .
mot · GU02Kr230 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt erkännande av och stöd till . är en ideell organisation vars huvuduppgift är att vara ett informations- och dokumentationscentrum i invandrar- och flyktingfrågor. , som ligger i , grundades . Sedan starten har institutet byggt upp ett bibliotek, ett arkiv och ett museum om migration och rasism, tillgängliga för forskningen och allmänheten. Den kunskap och information som finns samlad vid används av många organisationer, statliga myndigheter och enskilda. Kunskapen bidrar till att öka förståelsen kring ständigt aktuella områden som invandring och rasism. Verksamheten är viktig och förtjänar ett statligt erkännande och stöd. Verksamheten som bedrivs är viktig för att stärka gemenskapen i samhället och minska rasismen. Dessutom handlar institutets uppdrag om en konkret insamling och dokumentation av uppgifter som bidrar till att utveckla kunskapen om flyktingar och invandrare. I det långa loppet påverkar det arbetet mer än senare års myndigheter som tillkommit för att skapa kortsiktig opinion.