ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ju276 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen i sina kontakter med brottsoffer åläggs att informera om offrets rättigheter. Offren för brott får ofta dålig hjälp. De informeras sällan om sina rättigheter. Mot bakgrund av detta skärptes lagen som styr polisens kontakter med brottsoffren. Polisen är skyldig att upplysa brottsoffer om bland annat rätten till brottsskadeersättning och målsägarbiträde. En undersökning som () genomfört visar att den nya lagen inte fått genomslag. Bristerna i polisens information till landets brottsoffer är fortfarande stora. Skillnaderna är stora mellan olika polisdistrikt, men inget är bra på att upplysa om offrens rättigheter. Vissa polismyndigheter har bara informerat några promille av brottsoffren och frågat dem om de vill ha hjälp. Undersökningen visar också att nästan hälften av landets polismyndigheter inte utbildat personalen i frågor som rör brottsoffren. Orsaken till att det är så dåligt är att poliserna är yrkesblinda och alltför inriktade på gärningsmannen. Man glömmer bort eller tänker inte på att ge offren stöd och information om rättigheter. Konsekvenserna av detta är förödande för de drabbade. Uppskattningsvis tiotusentals brottsoffer förlorar den ekonomiska ersättning de har rätt till beroende på slarvet och oviljan från polisens sida. Ett sätt att råda bot på detta problem är att polisen inte bara åläggs att informera offren om deras rättigheter, utan även tvingas ta kvittens på att informationen lämnats. Förslagsvis kan informationen lämnas på ett papper som brottsoffren får skriva under, och därmed bekräfta att de tagit del av upplysningarna. Brottsoffret bör få en kopia av papperet och polisen åläggs att arkivera originalet tillsammans med övriga handlingar rörande ärendet. Återfinns inte en sådan kvittens i varje brottsakt, bör det betraktas som tjänstefel av tjänstgörande polis och dessutom vara skadeståndsgrundande för brottsoffer som därmed gått miste om sina rättigheter.
mot · GU02Ju277 · 2006-10-30 00:00:00 — En ny domstolsbyggnad i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny domstolsbyggnad i . Att minimera riskerna för fritagningar och hotsituationer i samband med transporter mellan häkte och domstol vid rättegångar är mycket viktigt. Hot mot personal, åhörare, domare och nämndemän är något som vårt samhälle inte kan eller ska acceptera. På lång sikt riskerar de senaste årens utveckling att hota både rättstryggheten och rättssäkerheten. behöver förstärka säkerheten runt domstolsförhandlingarna. Det är likväl viktigt att processerna kan genomföras så rättssäkert och kostnadseffektivt som möjligt. Nuvarande domstolslokaler är inte ändamålsenliga för verksamheten. transporteras t.ex. åtalade mellan häkteslokalerna i polishuset och upp till tingsrättens lokaler i med bil. Dessa transporter utförs av häktets personal inte sällan utan poliseskort eller annan förstärkt säkerhet, trots att det ibland rör sig om häktade misstänkta för grova brott med högt straffvärde. Fritagningen i , , är ett exempel som väl belyser säkerhetsriskerna i samband med domstolsförhandlingar. Det faktum att även tar över handläggningen av nådeärenden för livstidsdömda är ytterligare ett starkt skäl att förbättra säkerheten. Risken för fritagnings- och rymningsförsök ökar därmed då samtliga livstidsdömda ska på domstolsförhandling vid just . En ny tingsrättsbyggnad placerad i direkta närheten till polishuset, häktet och åklagarmyndigheten i kan bättre undanröja dessa hot. En sådan fysisk förändring av domstolen skulle avsevärt höja säkerheten, både för rättsväsendets aktörer, intagna, häktade och allmänhet, genom att möjliggöra för häktets personal att enklare överföra häktade till rättegång och därmed reducera risken för fritagning under transporterna till och från förhandlingarna. Dessutom skulle processeffektiviteten kunna öka.
mot · GU02Ju278 · 2006-10-27 00:00:00 — Inrättande av en polishögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en polishögskola i . , fyra stora hamnar, närheten till storstaden är inkörsporten till kontinenten och övriga . Kontakterna är täta med våra stora grannländer i söder, bl.a. och . Öresundsintegrationen gör att växer så att det knakar. Sammanlagt ca 1,2 miljoner människor bor i . Med den ökande tillväxten och expansionen samt med utsatta geografiska läge följer tyvärr en ökad brottslighet. En utbredd ungdomsbrottslighet, kriminella uppgörelser, våld, misshandel, rån m.m. är sorgligt nog inte ovanligt längre. En mycket stor del av den narkotika som polis och tullmyndighet beslagtar, beslagtas i . Narkotikan har i de flesta fall varit ämnad för vidare distribution i vårt land. Inrättandet av en polishögskola i vore mycket klokt. Självfallet är det klokt att placera en högskola i en region där en stor del av invånare faktiskt bor, men det ger även möjligheter utbildningsmässigt sett. Skånepolisen har en mycket bred kompetens genom att ha arbetat mot den omfattande och mångfacetterade brottslighet som finns i regionen. Genom inrättandet av en polishögskola i skulle denna kompetens föras vidare till de nya poliserna och därmed skulle gamla erfarenheter blandas med nya idéer och brottsbekämpningen bli mer effektiv. Aspiranterna skulle få en omfattande utbildning inom de olika brottsområden som återfinns i regionen, vilket skulle vara till stort gagn för dem i deras framtida yrkesutövning. Det goda samarbetet mellan i och övriga myndigheter som , , , , m.fl. som finns, skulle vara väldigt fördelaktigt i utbildningen av framtidens poliser. Ytterligare fördelar som talar för en polishögskola i är regionens väl utbyggda infrastruktur samt möjligheten till internationellt samarbete och utbyte av information med grannländer på kontinenten. Närheten till i och Campus , högskolorna i och gör att teoretisk utbildning och intressanta föreläsningar kan inhämtas på nära håll och tillhandahållas av ytterst kompetent personal. De praktiska delarna av utbildningen kan med fördel genomföras på de lokala polisstationer runt om i som tacksamt skulle ta emot aspiranter och dela med sig av sina erfarenheter. Polisaspiranterna på en skånsk polishögskola skulle med bakgrund av det ovan sagda kunna ges en mycket god grundutbildning, som de kommer att ha stor användning av i sitt fortsatta verksamma yrkesliv.
mot · GU02Ju279 · 2006-10-27 00:00:00 — Krafttag mot det fotbollsrelaterade våldet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att även polisen får göra anmälan i enlighet med lagen om tillträdesförbud. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av krafttag mot det fotbollsrelaterade våldet. har flera allvarliga upplopp och slagsmål ägt rum i påstått eller verkligt samband med idrottsevenemang, framförallt fotbollsmatcher. Dessa så kallade fotbollssupportrar har till viss del flyttat våldet från arenorna och ut på stan. Men varken våra gator och torg eller arenorna får bli tummelplats för våldsverkare och huliganer. Insikten om problemet med det fotbollsrelaterade våldet har ökat, inte minst bland drabbade idrottsklubbar och förbund. Ett resultat av probleminsikten är lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang som trädde i kraft . Det är bra att klubbar och idrottsförbund kan ansöka hos åklagare om att portförbjuda kända huliganer, men lagen behöver skärpas ytterligare genom att även polisen får möjlighet att ansöka hos åklagare om tillträdesförbud. Dessutom behöver påföljderna av de fotbollsrelaterade brotten ses över. Det handlar både om straffet för överträdelse av tillträdesförbud och om påföljden för de som stormar en idrottsplats och därmed gör sig skyldiga till olaga intrång, där påföljden i regel är låga i böter. Fotboll och annan idrott är ett stort glädjeämne för miljontals utövare och åskådare över hela . Därför är det att staten agerar mot de krafter som hotar att förstöra inte bara festen utan även allvarligt skada andra människor.
mot · GU02Ju282 · 2006-10-27 00:00:00 — Garanti för kontakt med polisen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen efter genomförd kvalitetsprövning ska kunna leva upp till en kontaktgaranti. Det kan vara svårt att komma i kontakt med polisen. Visserligen finns polisens nationella kontaktcenter i drift och handläggarna tar upp anmälningar av icke brådskande art samt besvarar frågor, men det räcker . Som exempel kan nämnas hur det i kan vara svårt att komma i kontakt med polisen. Exemplen är dessutom många. En person ringde och ville anmäla pågående skadegörelse men fastnade i polisens telefonväxlar utan att kunna få tag på någon som kunde skicka poliser. I pågick ett inbrott och trots påringning till polisen valde LKC i att inte skicka några poliser. En polis säger att risken är stor att människor tröttnar på att höra av sig till polisen om man inte får tag i dem. I Hjo talar polisen själv om att människor ska skriva brev i stället för att fastna i telefonkö. med Internet, e-post, teleteknik för samtal mobilt, fast och via datorn känner sig polisen föranledd att be folk att lämna brottsanmälningar per brev. Det finns allvar bakom uppmaningen att skriva ett brev i stället för att ge upp i telefonköer. Många som tröttnar på att vänta i telefon struntar i att anmäla vardagsbrott som skadegörelse och småstölder. Om brotten inte anmäls blir bilden av brottsligheten felaktig, och färre anmälda brott leder till sämre service. Efter genomförd kvalitetsprövning ska medborgare kunna ställa krav på en kontaktgaranti. Inom en viss rimlig tid ska man kunna få kontakt med polisen oavsett var någonstans i man bor. De som svarar bör också ha kännedom om lokala förhållanden så långt som möjligt. Det betyder att länskommunikationscentralerna inte bör försvinna för långt bort från medborgarna, vilket skett i , och .
mot · GU02Ju283 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka den svenska polisens internationella samarbete för att motverka trafficking. Människohandel, eller trafficking som det också kallas, är ett fruktansvärt brott, där unga kvinnor luras eller förs bort för att tvingas till prostitution i . har vi sett ett par fall gå till domstol i bland annat , där flera män åtalats och fällts för människohandel. Att polisen stoppar kriminell verksamhet och räddar flickorna som förts till är viktigt, men det räcker inte. Dels måste brottslingarna få kännbara straff, dels behöver deras bas angripas så att fortsatt människohandel stoppas. Långsiktigare lösningar kräver att man går till roten av problemet, och den finns på de platser där flickorna förs eller luras bort. Varje gång som svensk polis sätter dit människohandlare måste arbetet fullföljas med ett samarbete med polismyndigheten i det land som offren kommer ifrån. Genom att följa upp och motverka brottslingarna på de platser där brottsligheten startar går det att mera långsiktigt förhindra verksamheten. Vikten av att nysta upp traffickingen även i offrens hemländer visades upp i samband med den tidigare nämnda rättegången i . Flickan har inte kunnat återvända. Arbetet med att stoppa människohandeln måste stärkas genom samarbete. Det kan ske antingen bilateralt eller genom att EU och de polissamarbeten som finns där får i uppdrag att angripa människohandlarna.
mot · GU02Ju285 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av bestämmelserna för innehav och förvaring av skjutvapen. Enligt uppgift har vissa polismyndigheter utfärdat vapenlicenser utan att ange de nya krav för vapenförvaring som gäller enligt beslut som fattats av med giltighet fr.o.m. . De aktuella fallen avser förvaring av vapen hos föreningar (FAP 556 2) och av enskilda (FAP 551 3). Bestämmelserna i ovanstående författningar anstaltar om sanktion för den eller dem som inte uppfyller kraven. Skytteföreningar och enskilda har framfört att det har funnits brister i förankringsarbetet av de nya bestämmelserna som har inneburit en avsevärd skärpning av gällande rätt med betydande negativa konsekvenser för enskilda och ideella föreningar. Bestämmelser om rätt att inneha vapen finns också bl.a. i vapenförordningen. finns uppgifter som tyder på att vissa polismyndigheter har mildrat kraven på vapenförvaring. Det understryker vikten av att man nu tar ett initiativ för en översyn av bestämmelserna med ett helhetsperspektiv.
mot · GU02Ju286 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polishögskola ska lokaliseras till . Polisbristen fortsätter att göra sig påmind. Närpolisstationer försvinner och utredningshögarna fortsätter att växa med följd att invånarna gradvis får en sämre polisiär service. Stora deltidspensioneringar gör att nettotillskottet av poliser blir relativt lågt. Människor upplever i allt mindre utsträckning att polisen är en garant för trygghet och säkerhet. Orsaken finns att söka och fram till . För att undvika att göra samma misstag är det viktigt att analysera orsakerna. Civilanställda, många med erfarenhet av arbete inom polismyndigheterna, har sagts upp. Eftersom deras arbetsuppgifter finns kvar har arbetet fått fördelas på de hårt pressade civilanställda som finns kvar och på poliser. Poliser har alltså i allt större utsträckning fått utföra rent administrativa arbetsuppgifter när förhållandet borde ha varit det omvända. Det finns en ambition att lyfta av administrativa uppgifter från poliser. Det är bra, men den personella resursknappheten gör uppgiften mycket svår. slutade att utbilda poliser . Det innebar givetvis färre poliser, men också att lärare hemförlovades och en stor samlad kompetens försvann. Med tanke på polisernas åldersstruktur borde förhållandet ha varit det omvända. Åldersstrukturen, och det faktum att det anställdes ett stort antal poliser i samband med polisväsendets förstatligande , gör att problematiken kommer att förstärkas kraftigt . Närpolisreformen, som byggde på en större polisiär förankring i lokalsamhället, sjösattes. Det var inte många som ifrågasatte tankarna med reformen, som byggde på närhet, större trygghet för människor och en fördjupad legitimitet för polisen i samhället. Ett stort problem var att reformen lanserades av kraftiga resursminskningar. Två stora pensionsreformer för poliser genomfördes . Det innebar att poliser uppmuntrades att ta ut ålderspension fr.o.m. . Det var givetvis en positiv reform för de många poliser som antog erbjudandet, men förödande i ett större perspektiv. Pensioneringarna fortsätter delvis , och inom kommer poliskåren att decimeras kraftigt . Därmed kommer frågan om kapacitet för polisutbildningen i fokus. Dagen nivå måste bibehållas och stärkas. För att bygga upp den svenska poliskåren kommer det med all säkerhet att behövas ytterligare en polishögskola i . Den bör placeras i det befolkningstäta , med god rekryteringsbas och en mycket god tillgång på polisiär lärarkapacitet. När etableringen av den tredje var aktuell presenterade högskolan ett väl genomarbetat förslag, som väl anknyter till dess ambition att bli första professionsuniversitet, på hur en polisutbildning skulle kunna bedrivas i västra . Förslaget var att skolan skulle placeras i , vilket stöddes av polisdistrikt och .
mot · GU02Ju288 · 2006-10-23 00:00:00 — Preskriptionstiden för allvarliga brott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över reglerna för den straffrättsliga preskriptionen. I liksom i många andra länder preskriberas brott. Det innebär att om tillräckligt har förflutit efter att ett brott begåtts, kan gärningsmannen inte ställas till svars för detta. Preskriptionstiden varierar mellan två och . När det gäller till exempel brott som mord, människorov och grovt sabotage, som kan ge livstids fängelse, råder en 25-årig preskriptionstid. För brott som dråp, grov misshandel, grov våldtäkt och grovt rån, där den svåraste påföljden är fängelse , är preskriptionstiden . Det finns dock exempel på andra länder i EU där de grövsta brotten inte preskriberas. I , och är till exempel brott mot mänskligheten inte underkastade preskription. Länder som , och har gått ännu längre och avskaffat preskriptionsreglerna för mord. Även i borde preskriberingstiden för allvarliga brott ses över. Motiven för att utdöma straff, nämligen att avskräcka från att begå brott och därmed avhålla den enskilde från brottslighet, behöver kompletteras med rättvisemotivet. Det är en upprepad kränkning av offret om samhället inte längre, , bryr sig om att söka beivra brottet. Barmhärtighet mot gärningsmannen kan inte förverkligas genom att offrets rätt åsidosätts. Endast genom fullgjord rättsprocess kan gärningsmannen få brottet sonat och offret eller offrets efterlevande kan inleda en försoningsprocess. Båda parter är sålunda betjänta av att preskriptionstiden inte stoppar möjligheten till uppklaring. Det är viktigt att en sådan lagändring sker så fort som möjligt eftersom 25-årsgränsen tickar allt närmare för många ouppklarade mord, exempelvis Palmemordet. finns långt gångna planer på att förändra lagstiftningen för folkrättsbrott, krigsförbrytelser och folkmord så att dessa brott inte ska ha någon preskriptionstid. Det tydliga budskapet ges att den som har begått sådana brott ska veta att tiden inte är på förövarens sida. Offren får också beskedet med slopad preskriptionstid att vi inte ger upp kampen för att rättvisa ska skipas. Kriminaltekniken, främst DNA-tekniken, har utvecklats snabbt och har revolutionerat möjligheterna att lösa brott. I , som inte har någon preskription för mord, har det inneburit att ett trippelmord som begicks för prövades på nytt. Andra brott där preskriptionstiden skulle behöva ses över är till exempel våldtäkt och incestbrott. För ett barn kan ett övergrepp få ödesdigra följder resten av livet. Det kan vara svårt att bearbeta och kan ta innan man vågar tala om detta. För offrets skull ska då den som utförde gärningen kunna ställas till ansvar.
mot · GU02Ju290 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Datainspektionen ges ett övergripande tillsynsansvar på nationell nivå vad gäller kameraövervakning. Kameraövervakning av medborgarna har fått en allt större omfattning. När vi rör oss utanför vårt hem kan vi snart sagt överallt bli utsatta för kameraövervakning. Från integritetssynpunkt kan starka invändningar resas mot denna utveckling. Den allmänna brottsutvecklingen och de rättsvårdande myndigheternas misslyckande med att hävda rättsstaten har dock gjort att medborgarna har känt sig tvingade att ta till metoder som inte är önskvärda ur ett integritetsperspektiv. Det har visat sig att kameraövervakning är ett effektivt sätt att lösa allvarliga brott. Det är dock mer tveksamt om kameraövervakning har någon större effekt för att förhindra brott. Kameraövervakning har dock kommit för att stanna, och det är därför viktigt att vi har lagregler som tydligt sätter gränser för när kameraövervakning är tillåten och hur det insamlade materialet får användas. Det är därför av stor vikt att tillståndsgivning och tillsyn sker på ett rättssäkert och effektivt sätt. Enligt lagen om allmän kameraövervakning är det landets 21 länsstyrelser som har tillsynsansvaret över allmän kameraövervakning, när det avser platser dit allmänheten har tillträde. Är det kameraövervakning av en plats dit allmänheten inte har tillträde har det betydelse om kamerautrustningen är digital eller analog. Är det fråga om digital kamerautrustning kan det bli fråga om behandling av personuppgifter enligt personuppgiftslagen, som faller under Datainspektionens tillsynsansvar. Detta är inte någon bra ordning. För den enskilde medborgaren torde det t.ex. inte ha någon avgörande betydelse om kameraövervakning är digital eller analog. En möjlighet att få en rättssäker och effektiv tillståndsgivning och tillsyn vore att centralisera allt till en myndighet. Det finns dock skäl att låta länsstyrelserna ha kvar ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn, men för att få en enhetligare tillståndsgivning och en bättre tillsynsverksamhet bör Datainspektionen ha en större och aktivare roll. Datainspektionen bör därför ges i uppdrag att följa länsstyrelsernas tillståndsgivning och tillsynsverksamhet, ge råd och utbildning i frågor om kameraövervakning, följa och beskriva utvecklingen inom aktuellt område, vara den myndighet som företräder vid internationellt samarbete. Genom en sådan reform skulle vi få en enhetligare tillståndsgivning på de olika länsstyrelserna och en effektivare tillsyn.
mot · GU02Ju291 · 2006-10-30 00:00:00 — Ändring av reglerna om villkorlig frigivning i 26 kap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av reglerna om villkorlig frigivning i 26 kap. . Avsikten med att döma människor till fängelse är dels att skydda samhället från personer som är farliga för samhället, dels att återanpassa dem till samhället. I 26 kap. 6 § sägs att den som avtjänar fängelse skall friges villkorligt när två tredjedelar av strafftiden avtjänats. Dock skall alltid minst en månad ha avtjänats. Om den intagne allvarligt missköter sig kan den villkorliga frigivningen senareläggas med . Detta innebär att den intagne exempelvis kan avvika från anstalten, missköta permissioner eller missbruka narkotika utan att detta får några allvarligare konsekvenser för honom eller henne. Den intagne behöver inte heller för att bli villkorligt frigiven visa på att han eller hon avser att återanpassa sig till samhället utanför fängelset. Ett av kriminalvårdens allvarligaste problem är att den inte har tillräckligt med morötter för de intagna som sköter sig. Rätten till villkorlig frigivning kan fungera som incitament att sköta sig under anstaltsvistelsen. Vi anser att en villkorlig frigivning bör förtjänas genom att den intagne deltar i den behandlingsplan som den intagne tillsammans med fängelseledningen lägger upp vid strafftidens början samt sköter sig under anstaltsvistelsen. Rymningar, avvikelser från permissioner, missbruk av droger eller annan allvarlig misskötsel skall innebära att den villkorliga frigivningen helt ställs in. Detta innebär att den som underkastar sig vård och behandling samt sköter sig under anstaltsvistelsen får förmånen att bli villkorligt frigiven efter två tredjedelar av fängelsestraffet.