mot · GU02Ub309 · 2006-10-26 00:00:00 — För en likvärdig skola 7Behöriga lärare och mindre klasser6 8Fokus på kunskap bort med betygen7 8.3Rätt att överklaga betyg9 11Mer kultur i skolan12 12.1Främja hälsa förebygga ohälsa14 12.3Mindre stress tid och rum för eftertanke15 12.4En skola för alla16 14Ge eleverna makt och inflytande17 15Bra fritidshem för alla19 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelserna om avgiftsfrihet bör förtydligas i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen, vad gäller skolmåltider, även ska omfatta kostnadsfri frukost. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även gymnasieskolan ska omfattas av skollagen vad gäller kostnadsfria luncher. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolplikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör handha lärarnas återkommande fortbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen ändras så att endast behöriga lärare kan få en tillsvidareanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betygen bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvecklingssamtalen bör bli ett obligatoriskt inslag även i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta de graderade betygen med ett intyg på genomförd utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda rätten för elever att överklaga betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att hitta former som medger att alla flickor 7 och på gymnasiet erbjuds feministiskt självförsvar i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att ta fram statistik över tillgången till barnlitteratur i förskolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att paragrafen om skolbibliotek bör flyttas från bibliotekslagen till skollagen och att kriterier införs för vad ett skolbibliotek är. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kultur- och musikskolor förs in i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett nyckeltal för elevhälsa samt i skollagen slå fast varje barns rätt till tillgänglig och professionell elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett nationellt statistikregister över elevers olycksfall som ett medel för att öka kunskapen och ge underlag till förbättringar i arbetsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör precisera och kvalitetssäkra innehållet i elevskyddsombudens utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevskyddsombuden ska ha samma rättigheter som andra skyddsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevskyddsombud i måste få motsvarande rätt till stödundervisning som de i gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att prioritera tillsynen av elevernas fysiska och psykosociala miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regleringen kring lokaler, utemiljö och utrustning bör innehålla krav på tillgänglighet för elever med funktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att utvärdera och vidareutveckla lärarutbildningen med avseende på kunskaper om sex och samlevnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Myndigheten för skolutveckling bör stimulera fortbildning i sex och samlevnad för alla relevanta yrkeskategorier som arbetar med ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevernas rätt till reellt inflytande över sin utbildning och arbetsmiljö förtydligas i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över skollagen så att det klart framgår att även eleverna i åldersgruppen har rätt till fritidshemsplats. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personal på fritidshemmen ska ha adekvat utbildning och ingå i lärarlagen. 1 Yrkande 14 hänvisat till KrU. Skolan ska vara en förändrande kraft i samhället. För att bli det måste skolan vara likvärdig. Alla ska ha samma möjligheter att skaffa sig kunskap och utvecklas efter sina egna förutsättningar och behov oavsett bakgrund. Det betyder inte att alla ska vara lika. Tvärtom, olikheterna måste få utrymme för att skolan ska bli en plats för mångfald och demokratisk samverkan mellan människor i ett jämlikt samhälle. Skolan spelar en central roll för att ge alla en grund att stå på och för att ge eleverna de redskap som behövs för att utvecklas i skolan, men också resten av livet. vill ha en skola där eleverna får det stöd och den stimulans som behövs för att ta emot, skaffa och söka kunskap. Kunskap är en demokratisk rättighet och ingen handelsvara. Vi vill därför ha en gemensamt finansierad och demokratiskt styrd skola där det är behoven som styr resurstilldelningen. I en likvärdig skola ges varje elev goda möjligheter att få sina behov tillgodosedda och på så sätt kan alla elever nå målen. Det svenska utbildningssystemet bygger på principen avgiftsfrihet. Detta fastslås för del i 4 kap.4 § skollagen: Utbildningen i skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmaterial, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Syftet med lagen är att markera att offentlig och obligatorisk verksamhet ska finansieras med offentliga medel och att skolor varken ska känna sig tvungna eller ges möjlighet att överlåta en del av finansieringen av vardagliga skolaktiviteter till föräldrarna. Principen om avgiftsfrihet är bra genom att den både minskar skillnaderna i förutsättningar för barn och unga i skolor i olika delar av landet och minskar riskerna för att enskilda elever stigmatiseras om de inte kan medverka i skolaktivitet av ekonomiska skäl. Att vara fattig i betyder inte att man svälter eller saknar bostad. I innebär fattigdom att barn inte kan vara med på t.ex. skolutflykter, gå till simhallen, vara med i eller gå på bio med kompisar, därför att föräldrarna inte har en ekonomi som gör det möjligt. Detta är exempel på oförutsedda utgifter som för en del familjer kan vara oöverstigliga. Rapporten utsatta barn (Ds 2004:41) presenterar siffror som visar att det finns omkring 155000 fattiga barn i . Måttet på fattigdom är då att familjen hör till de av samtliga hushåll som har lägst inkomst samt att man inte har några marginaler för oförutsedda utgifter. Varje gång läraren i deras klass ber dem ta med matsäck till utflykten eller ta med pengar till bussresan eller entréavgift blir de påminda om sin utsatta situation. Så ska inte den obligatoriska skolan fungera. Enligt en undersökning genomförd av 2004 förekommer avgifter i drygt en tredjedel av landets grundskolor, och har en policy för kostnader i samband med skolverksamhet. Utflykter, studiebesök och skolresor är positiva inslag i skolans verksamhet. Men sker verksamheten inom skolans ram ska den också finansieras inom skolans ram. har gjort förtydliganden hur nuvarande lagtext ska tolkas och bl.a. definierat enstaka inslag och obetydliga kostnader samt har gett riktlinjer för hur skolorna och lärarna ska hantera frågor från barn, unga och föräldrar om avgifter i skolan. Bestämmelserna om avgiftsfrihet måste dock förtydligas i skollagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vet att många barn och ungdomar av olika anledningar inte äter frukost hemma. Ungefär en tredjedel av landets skolor erbjuder frukost i skolan. Skolor som testat frukostservering upptäcker snabbt fördelarna: lugnare i klassrummen, minskad frånvaro, eleverna blir pedagogiskt tillgängliga, ökat intresse för kost och hälsa och inte minst en kontaktskapare mellan elever och personal. Frukost i skolan ska inte ersätta frukosten i hemmet utan fungera som ett komplement för de elever som av någon anledning inte hinner eller kan äta hemma. Att servera frukost i skolan är ett sätt att ge alla elever en bra start, men också goda förutsättningar att orka hela skoldagen. På det här sättet lägger man dessutom från tidig ålder grunden för bra matvanor. Av de skolor som serverar frukost är det många som tar betalt. Vi i anser att detta är något som ska erbjudas alla elever och då får kostnaden inte vara ett hinder för de elever som inte har råd, men kanske är de som har störst behov. föreslår ett tillägg till skollagens 4 kap. 4a § om skolmåltider som ålägger skolorna att även erbjuda kostnadsfri frukost för elever i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi hänvisar också till motion 2006/07:Fi258 Utgiftsområde 25. Bra matvanor har stor betydelse för alla elever oavsett ålder. Därför är det viktigt att även elever på gymnasieskolan har rätt till kostnadsfria skolluncher. Avgifter på skolmat är något som slår stenhårt och träffar framför allt dem som redan har det svårast. Skolmåltidsavgiften är i högsta grad en klassfråga. Argumentet att det inte finns någon finansiering för ett sådant förslag håller inte. lägger gymnasieskolorna i ner i reklamkampanjer för att locka nya elever pengar som naturligtvis måste tas på något håll. vet vi att eleverna i minst 41 kommuner måste betala för skollunchen. Valet mellan att använda skattemedel till skolluncher eller reklamkampanjer är inte svårt. Ur ett klassperspektiv är det oerhört viktigt att vi tillhandahåller kostnadsfria luncher även elever från fattiga familjer har rätt att tillgodogöra sig utbildningen och där är en näringsriktig kost en nödvändighet. Därför anser vi att även gymnasieskolan ska omfattas av skollagen vad gäller kostnadsfria luncher. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. genomförde () en undersökning om stress i BO:s kontaktklasser. När eleverna svarade på vad det kan bero på att de känner sig stressade framgick det att anser att skolan ger upphov till stress i deras liv. Barnen anger i följande ordning som orsak till stress i skolarbetet alternativen för mycket läxor, ingen lugn och ro i klassen, för mycket prov, höga krav på sig själva och att lärare ställer för höga krav. Nästan vartannat barn () svarar för mycket läxor. Skolan ska vara kompensatorisk så att skillnader i elevernas bakgrund motverkas och inte har någon betydelse för utbildningen. Därför ska skolarbetet göras på skoltid med stöd och hjälp av lärare. Många elever kan inte få den tid och studiero de behöver hemma och vi kan inte heller ha ett system som förutsätter att föräldrarna har kompetensen eller möjligheten att ge den hjälp och det stöd barnet behöver. Bedömningarna av elevernas prestationer ska dessutom göras på grundval av deras kunskaper och inte på grundval av deras hemförhållanden. Det är i eleverna tillsammans med sina lärare ska bygga upp sin studievana och studieteknik, detta är inget som uppnås per automatik genom antal hemläxor. anser att det i skollagen måste förtydligas att skolplikten ska uppfyllas i skolan men skolplikten måste också motsvaras av en rätt till kunskap, en rätt till bildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Behöriga lärare och mindre klasser Lärarna, menar , är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas studieframgångar, vilket också understryks i diskussionen om de finska elevernas framgångar i . Högt kvalificerade, självständiga lärare nämns som en framgångsfaktor. Vi menar att lärarutbildning ska vara ett måste för dem som undervisar barn och elever i förskola, grundskola och gymnasieskola och att återkommande fortbildning ses som en självklar nödvändighet för lärare att hålla sig uppdaterade såväl i ämneskunskaper som i pedagogik och didaktik. Vi menar att lärarutbildningen är ett av de viktigaste instrumenten, tillsammans med styrdokument som skollag, läroplan och kursplaner, som staten har för att kunna garantera en likvärdig utbildning. menar därför att det är dags att överväga om staten ska handha inte bara lärarnas grundutbildning utan också deras återkommande fortbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är läraren i skolan vi kan och ska ställa krav på, det är han/hon som är utbildad för uppdraget. Om vi ska ha en skola för alla så måste vi verka för att alla elever har likvärdiga villkor att klara skolan och uppnå målen. Det förutsätter att vi också ger skolan och lärarna medlen att klara det uppdraget. anser att undervisningsgrupperna måste bli mindre och vill därmed öka lärartätheten. I förskolan vill vi ha högst 15 barn per grupp, i högst 20 per klass och senare år max 25. Det förbättrar lärarnas arbetssituation och ger bättre möjligheter att följa upp eleverna på bättre sätt än genom betyg och läxor, som skapar stress och ohälsa bland många elever. Mindre skolklasser är en förutsättning för att alla elever ska bli sedda och få en bra utbildning. Vi vill återställa lärartätheten till nivå, vilket innebär 10000 nya lärare i förskolan och lika många i . Vi vill ge alla elever mycket bättre stöd i sitt lärande genom bl.a. fler specialpedagoger, som ska finnas som mentorer för läraren, men också i klassrummet som stöd för eleverna. Men det behövs också genuspedagoger, mediepedagoger, dramapedagoger m.m. Detta förtydligas i vår budgetmotion 2006/07:Fi245. anser också att skollagen bör ändras så att endast behöriga lärare kan få en tillsvidareanställning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Fokus på kunskap bort med betygen Genom kunskapen kan vi människor målmedvetet styra våra liv. Vi kan bestämma om vad som är viktigt för oss och hur vi ska handla och vara. Kunskap är därför mer än bara faktakunskaper. Vi menar att kunskap också är att kunna skaffa sig upplysningar, veta var information finns. Kunskap är också att kunna utreda och göra en kritisk granskning, att kunna ställa ett argument mot ett annat, att kunna analysera och ha invändningar, att dra slutsatser och utifrån dessa skapa värderingar, normer och åsikter. En kritisk inställning till argument, påståenden och generaliseringar krävs för att människan inte ska bli ett passivt objekt för påverkan, utan i stället förmå genomskåda myter och vanföreställningar. En förutsättning för att skolan ska kunna göra något meningsfullt för eleverna är att det ständigt förs en diskussion om vad man behöver kunna, både och senare i livet. En väsentlig del av kunskapen förmedlas genom praktisk erfarenhet och kreativt skapande på olika områden. Det är väsentligt att stimulera färdighetsträning för att utveckla den aktiva förmågan. Teoretiska kunskaper måste utvecklas i samspel med praktiska och kreativa kunskaper. Eleverna i dagens skola upplever ofta lärandet endast som ett medel för att få bra betyg. De intensivpluggar inför enstaka prov och lär sig snabbt en strategi för att nå så höga poäng som möjligt. Förekomsten av betyg gör att intresset fokuseras på kunskap som är lätt att mäta och proven premierar i hög grad ytliga faktakunskaper som inte sätts in i något sammanhang. Det är ett förhållningssätt som hindrar en helhetssyn, som inte stimulerar eleverna till att kritiskt analysera och dra egna slutsatser och som skapar negativ stress hos eleverna. Det leder dessutom till att fokus blir endast på en begränsad del av läroplanens och kursplanernas mål. Det finns inget pedagogiskt värde i betygen. Tvärtom kan betyg leda till minskad lust och motivation till studier. Den som gång på gång misslyckas och får dåliga betyg tappar lätt tron på sig själv och får en negativ självbild. Betyg leder till en begränsad syn på hur kunskap utvecklas. Det går heller inte att sätta rättvisa betyg. Betyg bidrar till konkurrens och utslagning i samhället. De medverkar också till den sociala snedrekryteringen till högre studier. Därför bör betygen avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Stimulansen att lära ligger i förtroendefulla möten mellan lärare och elever och i att eleverna söker efter svar på frågor de själva utifrån sina egna erfarenheter formulerat. I en betygsfri och demokratisk skola har eleverna mod att tala och ifrågasätta etablerade sanningar. Eleven och elevens behov är det som sätts i centrum. Proven används som underlag för utvärdering av undervisningen. När kravet att mäta individuella prestationer försvinner skapas bättre förutsättningar för ett fruktbart arbete i grupp. Detta är och kommer att vara mycket viktiga färdigheter för arbetslivet, men också för samhällsutvecklingen. De graderade betygens informationsvärde är som sagt begränsat. I utvecklingssamtalen kan eleverna däremot få en betydligt mer nyanserad och fullständig bild. Där finns möjlighet att prata om sådant som hör ihop med elevens personliga utveckling och mognad, värderingar, upplevelser och förväntningar. Kunskapsutvecklingen både inom enskilda ämnen och i relation till läroplanens mål kan diskuteras; saker som ofta inte kommer fram i andra sammanhang och som eleven bör fundera över och kanske förbättra. Tillsammans kan elev, föräldrar och lärare formulera en individuell studieplan för att eleven på ett bättre sätt ska kunna använda sina resurser. Planen är också en bekräftelse på vad skolan åtar sig att göra för att möta den enskilde elevens specifika behov och önskningar. I samtalet kan också eleven lämna synpunkter på undervisningen och också ge förslag till förändringar. Vi vill att utvecklingssamtalen blir ett obligatoriskt inslag även i gymnasieskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill ersätta de graderade betygen med ett intyg på genomförd utbildning när eleven nått upp till de kunskapsmål som finns angivna i läroplan och kursplaner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Betygen behövs inte som urvalsinstrument. Mål- och kunskapsrelaterade betyg kan inte ha den funktionen. Betygsstegen är inte en skala med jämna avstånd och kan därmed inte användas för en jämförelse mellan elever. Självfallet måste eleverna få återkoppling på sitt arbete i skolan. Det måste också vara möjligt att kontrollera att eleven nått den kunskapsnivå som krävs för att kunna gå vidare i sina studier. Detta hör dock ihop med godkännandegränsen och inte med graderade betyg. Betygen behövs inte som urvalskriterier till gymnasieskolan. av en årskull fortsätter till gymnasieskolan och de allra flesta kommer in på sitt förstahandsval. För sökande till sådana högskoleutbildningar där antalet sökande är fler än antalet erbjudna utbildningsplatser kan urvalsmetoderna vara anpassade efter respektive utbildning, till exempel arbets- och antagningsprover eller intervjuer. Både arbete och andra slags erfarenheter ska kunna vara meriterande. bör kunna förekomma. 8.3Rätt att överklaga betyg anser dock att betygen ska kunna överklagas inom det nuvarande betygssystemet. skollagskommitté hade bland annat i uppdrag att stärka elevernas rättssäkerhet. Som ett led i detta föreslog därför kommittén att elever ska kunna ompröva sina betyg. Det är en av de viktigaste frågorna för den enskildes rättssäkerhet att regler om överklagande och omprövning finns. Det är också av yttersta vikt att vi eftersträvar en skola där eleverna känner sig fria att uttala sina åsikter och att lyfta upp problem som de ser. Vi ser emellertid en risk för att det bara är starka elever som utnyttjar möjligheten att överklaga betyg. Vi vill därför att frågan inför arbetet med ny skollag utreds så att möjligheten är reell för alla elever. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att ungdomars ändrade språkbruk i skolan är ett tecken på att ungdomars vardag sexualiseras i allt större utsträckning; en fjärdedel av svenska skolelever säger att de upplevt sexuellt laddade verbala kränkningar (2002). Sexuella kränkningar ökar i svenska skolor och var femte anmälning till handlade om kränkningar i vid mening inbegripet fysiskt våld, sexuella trakasserier och verbala kränkningar. på har tittat på förekomsten av sexuella trakasserier bland gymnasieelever. Witkowskas studie (2005) är baserad på en nationell enkätundersökning som gjorde bland 1 000 skolelever . Slutsatsen är att var tredje elev 8 och andra året på gymnasiet har utsatts för någon form av sexuella trakasserier ; flickor är mer utsatta än pojkar. I de fall pojkar drabbas av sexuella trakasserier är förövaren en kille. Fem av tio flickor och fyra av tio pojkar tycker att sexuella trakasserier är ett problem på deras skola. Nära hälften av alla elever på gymnasiet upplever verbala eller fysiska sexuella övergrepp som ett problem i skolmiljön. För många är vardagen fylld av rädsla, obehag och en ständig beredskap för trakasserier, närmanden och t.o.m. övergrepp. Rädslan begränsar unga tjejers handlings- och livsutrymme och hindrar dem från att utveckla en grundmurad självkänsla och ett gediget självförtroende. Vi kan konstatera att så länge tjejer i landets skolor är utsatta för trakasserier måste något göras för att ge dem självförtroendet och styrkan att stå emot. Därför menar vi i att feministiskt självförsvar bör erbjudas på landets skolor. Feministiskt självförsvar handlar om att skaffa sig kunskap om det sexualiserade våldet, om samarbete mellan flickor/kvinnor samt att skaffa sig handlingsberedskap att försvara sig mentalt, verbalt och fysiskt i en värld där flickor och kvinnor är underordnade och utsatta. Feministiskt självförsvar är grundat av kvinnor, för kvinnor och bygger på att flickor och kvinnor delar erfarenheter och tillsammans utarbetar strategier för att bl.a. hantera rädsla. Genom ett uppdrag till 2002 avsatte regeringen för insatser att stärka flickors självförtroende, bl.a. genom möjligheter till självförsvarsträning. Att under en så som utveckla kunskap och bedriva projekt i syfte att få till stånd förändringar i skolans vardag för att minska det sexualiserade våldet låter sig knappast göras. Över huvud taget är frågor om pojkars/mäns våld mot flickor/kvinnor en fråga som inte kan överlåtas till kortsiktiga projekt. anser att det behövs större och mer långsiktiga satsningar på feministiskt självförsvar i skolorna. I vår särskilda budgetmotion 2006/07:Ub334 Utgiftsområde 16 anslår vi de kommande tre åren för feministiskt självförsvar. anser att regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att hitta former som medger att alla flickor 7 och på gymnasiet, som så önskar, ges möjlighet i skolan till feministiskt självförsvar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt bibliotekslagen ska det inom och gymnasieskolan finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Det handlar alltså inte enbart eller ens i första hand om behovet av utbildningsmaterial utan minst lika mycket om att stimulera elevernas läsintresse. Där stadgas också att det är kommunerna som ansvarar för skolbiblioteksverksamheten. Biblioteken ska dessutom ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade samt invandrade och andra minoriteter, bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska, och de ska göra detta i former som är särskilt anpassade till dessa gruppers behov.