ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K359 · 2006-10-31 00:00:00 — Barns röster i statliga utredningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa barns egna åsikter i statliga utredningar. Barn har rätt att fritt uttrycka sin mening och har rätt att bli hörda. Det är en central del i FN:s konvention om barnets rättigheter. Barns egna erfarenheter saknas ofta i utredningar och beslutsunderlag som rör barns situation. Det bekräftas bl.a. av som i sin rapport i praktiken visat att barns perspektiv ofta inte vägs in i beslut som rör barn. Barn har rätt till inflytande och delaktighet och deras tankar, erfarenheter och synpunkter bör därmed alltid tas med genom direkta kontakter med berörda barn och ungdomar. pekar också på vikten av att återkoppla till berörda barn och unga. Även har pekat på bristen på inflytande för barn. Av myndighetens undersökning Rätten att komma till tals framgår att det finns många grupper av barn som inte får göra sina röster hörda. för barnets rättigheter påtalade i sin granskning av hur förverkligar () att en del barn och unga känner att de inte har något reellt inflytande över frågor som rör dem i samhället. rekommenderar den att se till att alla beslut som rör barn innehåller information om hur barns synpunkter har hämtats in samt i vilken utsträckning de har tillgodosetts. Regeringen bör i alla direktiv till statliga utredningar som rör barns och ungdomars liv säkerställa att barns egna åsikter tas in, genom direkta kontakter med barn och genom att barnens synpunkter måste beaktas i förslagen. Strävan bör vara att inkludera och ge möjligheter till så många som möjligt att delta, än att de som deltar ska ha ansvar att representera alla barn och ungdomar eller specifika grupper.
mot · GU02K360 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunala adoptionsbidrag. Många par lider av olika anledningar av ofrivillig barnlöshet och för flera av dem är adoption ett huvudalternativ. På grund av de höga kostnaderna för adoption förblir dock barn för många endast en dröm. Det görs ca 1000 adoptioner i , och den siffran har varit relativt . Kostnaden för en adoption skiftar alltifrån till beroende på varifrån barnet adopteras. Staten ger ett bidrag på per adoption. Det bidraget är inte behovsprövat. Vill kommunen ge ett särskilt bidrag blir det dock stopp. Det finns kommuner som har velat införa ett adoptionsbidrag men fått nej i olika rättsinstanser. Detta anser jag vara absurt och ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Jag vill därför att regeringen ser över möjligheterna att låta kommuner som själva vill införa ett kommunalt adoptionsbidrag, utöver det statliga som redan finns, få göra det.
mot · GU02K362 · 2006-10-26 00:00:00 — Registrerade kandidater på valsedlar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att endast registrerade kandidater ska kunna väljas in i beslutande församlingar. Reglerna för kandidater på valsedlarna i allmänna val i gör det möjligt att under vissa omständigheter välja in personer som inte representerar det parti som valsedeln gäller. Det innebär att personer kan väljas in mot sin vilja, men det kan också leda till att personer väljs in mot ett partis vilja. När ett parti erhåller mandat i beslutande församlingar förekommer det att det inte finns några registrerade kandidater. Vem som då väljs in avgörs då av vad någon eller några få väljare har skrivit för namn på en blank valsedel. Det är inte rimligt eftersom det är viktigt att väljare som röstar på ett parti vet att den eller de personer som väljs in representerar det partiets åsikt. Det är inte heller acceptabelt att en person mot sin vilja och utan någon förvarning kan väljas in för ett parti som personen inte sympatiserar med eller rent av är direkt motståndare till. Lagen bör därför ändras så att detta inte längre ska vara möjligt.
mot · GU02K363 · 2006-10-26 00:00:00 — Möjlighet att stryka kandidater på valsedeln tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra möjligheten att påverka vilka kandidater som väljs genom att stryka kandidater på valsedeln. var det möjligt för en väljare att påverka vilka kandidater som blev invalda för ett parti genom att stryka en eller flera kandidater på en valsedel. är det endast möjligt att påverka genom att kryssa för en kandidat. Många väljare efterfrågar möjligheten att stryka kandidater de inte vill rösta på. När de får klart för sig att detta inte längre har någon betydelse, väljer en del av dessa väljare att rösta på ett annat parti eller att inte rösta alls. Låt väljarnas möjlighet att påverka vem som väljs för ett parti öka genom att återinföra möjligheten att stryka en eller flera kandidater på valsedeln.
mot · GU02K364 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta partisymbol på valsedlarna. Bland väljarna finns dem som av olika skäl har svårt att se skillnad på partiernas valsedlar eftersom de saknar partisymbol. Partierna är inte tillåtna att ha sina symboler på valsedeln. Genom att tillåta partisymboler på valsedlarna ökar möjligheten att alla väljare röstar på det parti de avser att rösta på.
mot · GU02K369 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs om att utarbeta en övergripande miljöpolicy för arbete. tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs om att utarbeta ett miljöledningssystem för arbete. Många stora företag och arbetsplatser har infört miljöpolicy och miljöledningssystem. Att minimera sin egen miljöpåverkan är naturligt för dem som vill bete sig ansvarsfullt gentemot kommande generationer. I riksdag har tagits många beslut som reglerar verksamheters miljöpåverkan. Även kommande riksdagar kommer att med hjälp av skatter, lagar och övriga styrmedel som står oss till buds sträva efter att utvecklingen ska bli långsiktigt hållbar. Men det är också rimligt att vi som arbetar i ställer minst lika höga krav på oss själva. finns vare sig en övergripande miljöpolicy eller ett miljöledningssystem för arbetet i . Det innebär givetvis inte att det saknas miljöhänsyn. Många riksdagsledamöter försöker väga in klimataspekten vid valet av färdsätt. Förvaltningen har miljökriterier vid upphandling av exempelvis papper. Men det är alltför många energikrävande apparater som är påslagna även . I alltför många rum lyser lamporna utan att någon människa är där. Den senaste omgången datorer till ledamöter är behandlade med bromerade flamskyddsmedel trots att det finns alternativ som är bättre för miljön. Det finns inget upparbetat system för cyklar som kan användas för ledamöternas och de anställdas näraliggande tjänsteärenden. Sortering och omhändertagande av avfall lämnar en del övrigt att önska. Pappersförbrukningen kunde sannolikt vara väsentligt lägre. Andelen ekologiska produkter i livsmedelshanteringen lär inte leva upp till det nationella mål har beslutat om. Mot bakgrund av ovanstående behöver vi upprätta en övergripande miljöpolicy och ett miljöledningssystem som systematisk minskar den negativa miljöpåverkan ger upphov till.
mot · GU02K370 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa den motorburna reklamen för porrklubbar och om lagstiftningsåtgärder mot lokalupplåtelser för sexklubbsändamål. På kan man, trots åtskilliga uppmaningar, alltför ofta se mindre lastbilar med ljusreklam för porrklubbsverksamhet. Reklambudskapet som porrbilarna för fram upplevs av många människor som kränkande, diskriminerande och starkt provocerande. Porrbilarnas iögonfallande framtoning är i hög grad ägnad att avleda trafikanters uppmärksamhet i trafikmiljön, vilket kan föranleda tillbud och allvarliga konsekvenser. De uppmaningar som reklambilarna ger uttryck för är negativt för och hela . Det är inte ovanligt att man ser porrbilarna cirkla runt hotellen, vilket ger en negativ syn på vårt land. Det är inte förenligt med en jämställd syn på människor. Utöver det uttryck för en ojämnlik kvinnosyn som denna verksamhet i sig ger uttryck för utgör bilarnas ständiga trafik runt om i en onödig miljöbelastning. Det är hög tid att den offentliga miljön befrias från denna sociala och miljömässiga nedsmutsning. För att komma till rätta med den motorburna porreklamen torde det inte vara omöjligt att införa regler eller tolka gällande lagrum på ett sådant sätt att verksamheten kan stoppas. Detta kan förhoppningsvis ske genom att motorfordon som endast har till uppgift att vara reklambärare blir tillståndspliktiga. Beträffande porrklubbarnas verksamhet anser motionärerna att även dessa måste förbjudas. Väl medveten om att detta kan innebära risk för s.k. svarta porrklubbar måste samhället dock vara tydligt med vad som accepteras och inte accepteras. Det är viktigt att regeringen tar en aktiv roll för att påverka utvecklingen i önskvärd riktning och är med och bekämpar porren och porrklubbarna. Den kvinnobild som sprids av pornografin och porrklubbarna är inte förenlig med den människosyn som bör prägla det offentliga rummet. Därför måste lagstiftningsåtgärder införas mot könsförnedrande reklam och mot lokalupplåtelser för sexklubbsändamål. Med könsförnedrande sexklubbar avses dels verksamhet som direkt diskriminerar eller kränker människor på grund av kön, dels klubbar eller liknande som genom sin verksamhet sprider en förnedrande eller kränkande bild av kvinnor genom t.ex. striptease eller sexuell posering. Till den senare kategorin räknas även videoklubbar och filmvisningar som sprider en förnedrande eller kränkande bild av kvinnor.
mot · GU02Kr202 · 2006-10-19 00:00:00 — Placering av fornfynd i museer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fornfynd ska visas så nära fyndplatsen som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samernas konst ska återföras till samernas museum. Människor runt om i landet har återupptäckt den svenska historien. Det är bra för det ger kontakt med våra rötter, som det ger kunskap . Det ger också kunskap om hur människor bott, rest, umgåtts, handlat, träffat andra och om att därför har en befolkning med mycket olika släkthistorier och släktrötter. Runt om i landet finns fynd av olika dignitet som berättar om hur våra förfäder reste till olika länder som ligger många och som måste ha upplevts som en enorm upplevelse. De hade föremål med sig tillbaka till sina hembyar som vi i nutid hittar i marken vid arkeologiska utgrävningar. En del av de fynd som görs kan visas upp på länsmuseer och andra lokala museer, men när man hittar stora värdefulla fynd får man inte behålla dem nära fyndplatsen utan de ska skickas till exempelvis i . Om fynden anses vara av nationellt intresse ska de vara tillgängliga för forskare, säger man, och det innebär att de förvaras i huvudstaden. Det bör i stället vara så att fynden ska visas i museum så nära fyndplatsen som möjligt. Det är en nedlåtande och överlägsen hållning att människors berättigade inställning att få ta del av sin egen historia förringas. Forskning kan mycket väl bedrivas vid andra museer än vid museer i . Till råga på allt förvaras ofta fynden i källarlokaler, vilket innebär att allmänheten inte har möjlighet att se fynden. På anförs att man oftast är välvilligt inställd till att låna ut fynden, men det finns också exempel på att så inte är fallet. Inför den heliga jubileumsår fick till exempel inte föremål lånats till hennes hemläns museum i . Stigeskatten, som är största silverskatt, har fått lånas under några sommarmånader till . Däremot anses den ha för stort värde för att permanent få visas i . Det är i och för sig roligt att den har så stort värde, men för befolkningen i är det sorgligt att inte kunna se sin skatt. Det samiska kulturarvet behandlas på samma sätt. Samernas samlingar finns på i . Dess placering bör givetvis vara i samernas museum i eller andra museer som samerna anser vara rätt plats. Originalföremålen ska visas så nära fyndplatsen som möjligt. Givetvis ställs då krav på att museet ska garantera fyndens säkerhet. Forskningens krav om tillgänglighet är visserligen viktigt, men forskningen behöver inte nödvändigtvis ske i . Forskning bör kunna bedrivas vid respektive museum där föremålen finns placerade, oavsett om de finns i , eller . Det bör för forskare finnas ett värde i att kunna besöka platserna där föremålen hittats, och då är det också naturligt att föremålen finns i nära anslutning till fyndplatsen. Regeringen bör verka för att återlämna fornfynd och samisk konst till de museer som ligger nära ursprungsplatsen.
mot · GU02Kr204 · 2006-10-20 00:00:00 — Statligt stöd till stora evenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om statligt stöd till stora evenemang. Stora evenemang inom idrott, kultur eller andra verksamheter tilldrar sig självklart uppmärksamhet bland många människor inom och utanför gränser. Fokus hamnar på arrangerande land, kommun eller region. Evenemang drar till sig besökare och åskådare. Besökare som inte bara deltar i evenemanget på plats utan även tar del av andra utbud, besöker museer och sevärdheter, övernattar, äter, gör inköp och tar del av service. Detta innebär stora fördelar för det land, den kommun eller den region som ordnar stora evenemang. Det handlar om arbetstillfällen, stimulans för näringslivet och marknadsföring av . Arrangören tar ofta stora ekonomiska risker som kan göra att man avstår från att konkurrera om stora evenemang. Staten bör gå in och ställa ut garantier så att inte kommuner och regioner drar sig för att försöka få stora evenemang. En sådan satsning från regeringen kan vara väl använda pengar som genererar besökare och turister och därmed ökade intäkter och arbetstillfällen.
mot · GU02Kr205 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Ett rikt kulturliv stärker identitet och utveckling. En rik kultur är en förutsättning för att samhällslivet ska blomstra och möjligheterna öka för den enskilda invånaren att trivas med tillvaron. har därför en viktig roll i kulturliv. Uppdraget från huvudägaren är att ge alla invånare i regionen tillgång till opera, dans och musikal. För att locka en bred publik presenteras en bred repertoar. Cirka 200 föreställningar ges, och beläggningen är ständigt . fick ett helhetsansvar för musikteaterverksamheten i . Detta innebar att Länsteatern i upphörde och gick samman med . Det övergripande målet med verksamheten är att främja, stärka och utveckla den regionala musikteaterverksamheten och bibehålla den lokala förankring som byggts upp av länsteatern. Fler föreställningar ska kunna erbjudas på fler orter till nytta och glädje för en större publik. En målsättning för är att bli ett av de intressantaste operahusen i där hög konstnärlig och teknisk kvalitet råder över en bred repertoar. I målsättningen ligger också en ambition att verkligen nå ut till alla, inte bara geografiskt utan också verksamhetsmässigt. inleds den 12:e säsongen sedan starten , och har etablerat sig i branschen och hos publiken. Åtskilliga konstnärliga framgångar tillsammans med en påfallande genrebredd har säkrat utbyggnaden av en stor publik. Studier som gjorts vid visar att av den vuxna befolkningen i med omnejd återkommande gör minst ett besök på . har alltid arbetat målmedvetet för att nå en publik utanför . Det görs dels genom att underlätta för avlägset boende att komma till , dels genom turnéer, konserter och andra aktiviteter för att intressera en ny publik för föreställningar. Under de år som verkat har den byggt upp en bred publik i hela och fått gott renommé inom branschen. Publiktillströmningen och antalet föreställningar gör att mycket väl kan jämföras med Kungl. Jämförelser med Kungl. Operan i och operan i visar dock att har alltför begränsade resurser. De offentliga bidragen och de konstnärliga och tekniska resurserna är utifrån ett verksamhets- och publikperspektiv betydligt mindre än de andra musikteatrarnas. Rapporten till Duvemåla belyste musikteatrarnas situation och framtida problem och möjligheter. Musikteatrarnas framgångar och möjligheter konstaterades, men också behovet av offentligt ekonomiskt stöd. Särskilt är i behov av utökat statligt bidrag. Redan från starten har bristande finansiering av driften varit ett stort problem. bedriver en verksamhet som bedöms ligga i nivå med den som förväntas av staten som bidragsgivare och som ägare. För att långsiktigt kunna behålla verksamhetsnivån återstår dock att lösa resterande del av underfinansieringen. Det är viktigt att man från statens håll ser alla regioner när man prioriterar de ekonomiska stöden så att kulturverksamheterna kan utvecklas och överleva i hela .
mot · GU02Kr206 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika förutsättningar för den regionala musikverksamheten i län och . Bidrag till regional musikverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Sedan länsmusikreformen genomfördes har den statliga bidragsnivån varit avsevärt lägre till län och än till övriga län. har vid upprepade tillfällen uppmärksammats på situationen och konstaterat att statsbidraget till länsmusikorganisationerna i och län av historiska, inte av sakliga, skäl är betydligt lägre än till övriga länsmusikorganisationer. säger vidare att förhållandet bör rättas till genom en förstärkning av anslagen till och . Vi delar uppfattning. Det finns inga sakliga skäl till att dessa båda län ska diskrimineras i fråga om anslag till regional musikverksamhet. Det är av stor kultur- och regionalpolitisk vikt att dessa båda län av staten ges samma ekonomiska möjligheter som övriga län att arbeta med regional musikverksamhet. I de båda länen finns en aktiv och välmeriterad länsmusikverksamhet. De statliga anslagen till regional musikverksamhet måste därför prioriteras om och justeras, vad gäller anslagen till län och till att motsvara det övriga jämförbara län har . Vad som ovan anförs om en omprioritering av anslagen för regional musikverksamhet till förmån för län och bör ges regeringen till känna. Den remissbehandlade föreslår att det statliga bidraget till den regionala musikverksamheten (länsmusik) inte ska överstiga den regionala insatsen. Detta leder i praktiken till neddragningar på länsmusiken och/eller kostnadsövervältringar till landstingen/regionerna. Flera remissinstanser har i sina remissvar lyft fram farhågor och risker med ett sådant förslag. Vi utgår därför från att detta förslag omprövas.
mot · GU02Kr207 · 2006-10-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kyrkoantikvariska ersättningen. I kulturminneslagen är det reglerat att staten betalar ut viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkorna. Denna ersättning utgår . Vad som händer efter detta årtal är ännu inte beslutat. Detta väcker oro hos pastoraten, och det är svårt att skapa långsiktigt goda förutsättningar för vård av det kyrkliga kulturarv som är en viktig del av kulturhistoria. Genom medlemsminskning har kyrkan förlorat mer än en halv miljon medlemmar har kyrkans ekonomi försämrats och därmed underhållet av kyrkobyggnaderna försvårats. är därför ett hotat kulturarv. Genom ett positivt besked om den framtida kyrkoantikvariska ersättningen ges pastoraten bättre förutsättningar att planera för framtida vård och underhåll av våra kyrkor.
mot · GU02Kr208 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . utgör en vital del av och kontakterna mellan och är mycket goda. Flera arrangemang och projekt planeras i gott samförstånd länderna emellan. Städerna , , , och har goda möjligheter att erbjuda kost och logi för många människor och i dessa städer finns stora anläggningar för publika evenemang. Politiker och näringsfolk på båda sidor Sundet är ense om att det finns goda möjligheter att genomföra exempelvis stora gemensamma idrottsevenemang. Ett sådant exempel är . Det är därför önskvärt att och regeringar tillsammans med städer undersöker möjligheterna att åstadkomma en gemensam ansökan om att få arrangera i .
mot · GU02Kr209 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottsföreningarnas ekonomiska trygghet. Det är många som tror att det är sponsorer som håller idrottens hjul rullande. Man ger förvisso ett betydande bidrag till idrottsrörelsen, inte minst till den massmedialt intressanta arenaidrotten. Sponsorerna bidrar med ca till idrotten, men det utgör dock av idrottens finansiering. Den absolut största insatsen för idrotten är det ideella arbetet. Om alla de fantastiska ideellt arbetande ledarna ute i landet skulle betalas av samhället skulle samhällskostnaderna bli ca . Av samhällsstödet är det kommunerna som står för den avgjort största delen, ca 4,5 miljarder kommer från kommunerna. Det är dels kapitalkostnader för anläggningarna (ca 3,3 miljarder), dels kontanta aktivitets- och ledarbidrag (ca 1,2 miljarder). Staten står normalt för ca 450 miljoner och för ca 1 miljard. Idrotten får drygt 85 miljoner från landsting och regioner. Bingolotto ger idrotten ca 600 miljoner. Det är intäkter från Bingolotto som för många föreningar har kompenserat minskade kommunala bidrag och starkt bidragit till att de har kunnat behålla omfattningen av sin verksamhet. Det har varit en positiv utveckling för , och dess bidrag till idrottsrörelsen har ökat. Men det går inte för föreningarna att slå sig till ro. Här finns en hel del orosmoln framöver. Det största hotet är utan tvivel på spel- och lotteriområdet, som en allt större del av det statliga stödet till idrottsrörelsen kopplats till. påverkas av den ökade konkurrensen från internationella spelbolag. kom rapporter om att man har en minskning på . På årsbasis innebär det ca 30 miljoner i mindre stöd till föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet. Tar man också med i bilden att Bingolotto har en tydlig tillbakagång blir bilden ännu mörkare. Den möjlighet som föreningarna har att själva öka sina intäkter är att höja medlemsavgifterna, och de har nästan fördubblats . Detta är något som man måste se allvarligt på. Ekonomiskt resurssvaga familjer kan tvingas göra prioriteringar som innebär att kanske de barn och ungdomar som behöver idrotten allra bäst inte får den möjligheten. Samhällets stöd till idrottsrörelsen får inte ses som en välgörenhet. Dess uppgift måste vara att garantera att föreningarna kan fortsätta utföra sitt samhällsnyttiga arbete på ett sätt som inte stänger ute barn och ungdomar. Föreningarnas verksamhet måste vara öppen för alla. Det är viktigt att vi ser till så att idrottsstödet inte blir beroende av tillfälliga konjunktursvängningar eller inriktningen på befolkningens spelande. Vi behöver se över denna situation och arbeta för att idrottsföreningarna ges en bättre långsiktig ekonomisk trygghet.
mot · GU02Kr210 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till . tillvaratar och synliggör nordisk akvarellkonst. Akvarelltekniken är den mest spridda och mest lättillgängliga av alla målartekniker. Den har utvecklats genom nya materialkombinationer och papperskvaliteter, och ett intressant och gränsöverskridande arbete pågår i hela som innebär nya uttrycksmöjligheter. är det första i sitt slag i . Här samlas nordisk akvarellkonst. Konsten dokumenteras, ställs ut och levandegörs. Verk från andra nordiska museer lånas in så att en samlad bild av nordisk akvarellkonst kan visas. Museet är också ett kunskaps- och aktivitetsmuseum för vattenfärgstekniker. bidrar också till att stärka kulturintresset, lockar till sig kulturturism med besökare från hela och övriga . kompletterar också den nordiska konstnärliga utbildningen. Museet arbetar med ett projekt för att utvecklas till en nordisk mötesplats i syfte att stärka den nordiska akvarellkonsten och forskningen kring denna. Projektet skall också bidra till nätverksbyggande och marknadsföring av den nordiska akvarellkonsten. Då en sådan verksamhet skulle vara värdefull för utvecklingen av det nordiska kulturella samarbetet och för samarbetet på konstens område bör regeringen vid behandlingen av budgeten för det nordiska samarbetet beakta behovet av stöd till .