ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub308 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning i syfte att avskaffa det svenska kårobligatoriet. Föreningsfriheten är en grundläggande demokratisk rättighet. Den är även grundlagsfäst i och en självklarhet i en demokrati. Denna rättighet bör gälla utan undantag. Men svenska studenter omfattas inte av föreningsfriheten. Genom förordning (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor tvingas alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Frågan om kårobligatoriet har utretts vid ett flertal tillfällen och har även fattat beslut om att obligatoriet ska avskaffas. Detta beslut revs dock upp innan det hann genomföras. Problemet är att ingen av de utredningar som har genomförts har haft siktet inställt på ett avskaffande eller på det principiella problemet att studenter tvingas in i en sammanslutning utan möjlighet till utträde, oavsett vad denna sammanslutning fattar för beslut, uttalar för åsikt eller hur den hanterar de pengar den erhållit av studenterna. Att avskaffa kårobligatoriet är inte detsamma som att slopa studentkårerna. Det handlar om att försvara grundläggande demokratiska rättigheter. Studentkårerna fyller en viktig roll när det gäller studiesocial verksamhet och när det gäller att säkra studentinflytandet. Dessa frågor måste dock kunna lösas utan obligatoriskt medlemskap för alla studenter. Studenter är intelligenta individer, kapabla att fatta egna beslut om sin tillvaro och framtid. De flesta förstår att de är hjälpta av en stark studentkår, och skulle därför gå med även utan ett tvång. Det är hög tid att myndigförklara studenter. Att tvinga människor att vara med i en ideell förening är orimligt. För att även studenter ska ha möjlighet att välja själva vilka föreningar de vill delta i, måste det otidsenliga kårobligatoriet avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02Ub309 · 2006-10-26 00:00:00 — De beslutade reformerna som bl.a. innehåller maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg betyder att en del av de problem som funnits åtgärdas. Det är dock tydligt att gruppen barn i åldern fortfarande saknar den självklara rättighet som tillgången till väl fungerande fritidsverksamhet utgör. Den öppna fritidsverksamheten, som endast finns i av kommunerna, kan enligt vår bedömning inte ersätta den verksamhet som bedrivs inom fritidshemmets ram. Det är ur flera perspektiv olyckligt att barn i åldern inte omfattas av rätten till fritidshem, och därför menar att regeringen bör se över skollagen så att det klart framgår att även eleverna i åldersgruppen har rätt till fritidshemsplats. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns en förhållandevis stor efterfrågan på skolbarnsomsorg för barn till arbetslösa eller föräldralediga. Av detta skäl, kombinerat med den roll som skolbarnsomsorgen spelar för barnets hela utveckling, bör alla barn i åldern på samma sätt som inom förskoleverksamheten ges möjlighet till plats även om föräldern är arbetslös eller föräldraledig. Ett annat stort problem i fritidshemmen är bristen på resurser, vilket har inneburit att personaltätheten är mycket låg och barngrupperna följaktligen stora. var det i genomsnitt 8,3 barn per årsarbetare i fritidshemmen. var antalet barn per årsarbetare mer än dubbelt så stort, 18,6. Statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem som infördes har inte kommit fritidshemmen till del och kommunerna har heller inte satsat några egna medel i verksamheten. Därför behövs det mer resurser till fritidshemmen. Detta tar vi upp i budgetmotion 2006/07:Fi245. Personalen på fritidshemmen ska vara utbildad. Under tidigare avsnitt anser att skollagen bör ändras så att endast behöriga lärare kan få en tillsvidareanställning och eftersom det oftast är samma lärare som även arbetar i fritidshemman innebär det behöriga lärare även där. Fritidspedagogerna ska också vara utbildade och ingå i lärarlagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub310 · 2006-10-24 00:00:00 — Forskning om folkmordet på assyrier/syrianer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en opartisk historisk forskning kring assyrier/syrianers situation under 19141918. Assyrier/syrianer är en folkgrupp med ursprung i landet runt och . Hemländerna för den kristna assyriska/syrianska folkgruppen är , , , och . bodde mer än 2 miljoner assyrier/syrianer i , särskilt i sydöstra . finns bara några tusen kvar. Den stora utrensningen skedde som går under namnet Svärdets år, 19141918. Också efter har omfattande och dramatiska utrensningar och diskriminering skett. Det fasansfulla som drabbat armenier, assyrier/syrianer och kaldéer i samband med det sönderfall är inslag i världshistorien som påverkat och påverkar många generationer av de folkgrupper som utsattes. Folkmord är ett väl definierat folkrättsligt begrepp som kräver en omfattande opartisk bevisning. Det finns ett behov av forskning kring assyrier/syrianers situation under Svärdets år. Det är det internationella samfundets plikt att inte enbart fördöma och minnas det som hände. Vi har också en uppgift i att reda ut frågetecken i historien och bedöma och fördöma händelser utifrån internationella principer och konventioner, som också bygger på ett historiskt forskningsmaterial. har tagit många steg mot demokrati i sin väg mot att bli medlem i EU. Folkmordsfrågan, som länge var tabubelagd, måste nu öppet diskuteras. måste vara berett att öppna sina arkiv för forskning om folkmordet 19141918. bör stödja upprättandet av en oberoende kommission, som kan ta del av den dokumentation som finns tillgänglig , och genomföra opartisk forskning.
mot · GU02Ub312 · 2006-10-30 00:00:00 — Nationellt centrum för animation i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt centrum för animation i . startade animationsutbildning i och blev därmed första animationsutbildning på högskolenivå. Läget är att utbildningen vid Högskolecenter, Interaktiva Akademin, pågår genom det tvååriga program som har förlagt till . Utbildningen är rekryteringsbas för . består av fem unga företagare och utvecklas positivt. Det behövs öronmärkta studieplatser för animation. En klassisk animationsutbildning på högskolenivå och med starka inslag av entreprenörskap bör utvecklas. Det bör ske i samverkan med men framför allt med och . Det här är ett område som har goda utvecklingsmöjligheter, inte minst med inriktning på att utveckla animation i olika former till kommersiella produkter. Det kan ske i samverkan med, förutom högskolorna, till exempel Rockcity i , , i och SVT i . Även i det nya filmavtalet lyfts animerade produkter fram. har redan etablerat sig som ett centrum för animation. Det bör markeras ännu tydligare genom att ett nationellt centrum för animation skapas i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02Ub313 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikapprörelsens arbete med uppsökande verksamhet och tillgänglighetsfrämjande insatser hos utbildningsanordnarna. nu har handikappförbunden fått del av medel för att kunna genomföra uppsökande verksamhet och tillgänglighetsfrämjande insatser hos utbildningsanordnare så att funktionshindrade ska kunna ta del av dessa studier. Denna fördelning av medel började när startade. Då skrevs också gruppen funktionshindrade in som en prioriterad grupp till denna studiesatsning. Anslaget har bytt namn men handikapporganisationerna har nu i sex års tid arbetat framgångsrikt med detta uppdrag. Detta är en erkänt viktig insats som gjorts från handikapporganisationerna. riskeras allt detta genom budgetpropositionens förslag om att insatserna ska avbrytas direkt . Därför vill vi att handikapprörelsen ska kunna få ett avslutningsår, som skulle kunna fungera som en förberedelse för samarbetet med kommunerna, som föreslås ta över ansvaret, när det gäller uppsökande verksamhet bland personer, som står långt från arbetsmarknaden. Detta är ett viktigt uppdrag för att få in personer med funktionsnedsättningar på arbetsmarknaden . Men också för att bryta risken att gruppen funktionshindrade lämnas kvar i ett utanförskap.
mot · GU02Ub314 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kulturlandskapsforskning. i är ett kulturhistoriskt museum som arbetar med samisk kultur och nybyggarkultur, förhistoria och samtidshistoria. Till museets mest kända inslag hör den unika samling av samiskt silver som donerades till kommun i samband med museets invigning 1965. har utvecklats till ett av länets mest betydande besöksmål. uppgår besökstalet till ca 45 000 personer , vilket motsvarar 14 gånger kommunens invånarantal. genomfördes ett omfattande utvecklingsprogram. Syftet var att bibehålla attraktionsvärde som besöksmål, men också att utveckla museets roll som kunskapsförmedlare och resurs i det lokala kulturlivet. har utarbetat en forskningsverksamhet med inriktning på kulturlandskapsforskning i subarktiska områden. Studierna genomförs i tvärvetenskapligt samarbete med olika institutioner vid i och samt med olika universitet i och . Forskningsprogrammet stöds av . De olika forskningsprojekten har stor spännvidd: från forskning kring kolonisationsprocesser närmast efter inlandsisens avsmältning till begravningsritualer och gravskick under stenåldern. Det samiska kulturlandskapet utgör ett viktigt verksamhetsområde, där fältinsatserna bl.a. omfattar dokumentation av byggnadsskick och upprustning av byggnader. arbetar också med uppdrag inom kulturmiljövårdsområdet samt deltar i den pågående fornminnesinventeringen. Subarktiska landskap finns inom ett vidsträckt område från den nordliga barrskogsregionen till arktiska miljöer närmast . De naturgeografiska, ekonomiska och kulturella förutsättningarna, som strukturerar detta kulturlandskap, är till stora delar intakta. Det ger unika möjligheter för studier av interaktion mellan människa och natur i ett långt tidsperspektiv. Forskning kring traditionella ekonomiers miljöpåverkan är mycket begränsad liksom människors roll i de subarktiska ekosystemens långsiktiga utveckling. Kunskap om kulturlandskapens utveckling utgör en förutsättning för att areella näringar liksom natur- och kulturvård ska kunna bedrivas insiktsfullt och med hög kvalitet. Det pågående forskningsarbetet har lett till nya teorier och frågeställningar kring kulturlandskap. Insikten om den höga forskningspotential, ur nationellt och internationellt perspektiv, som kulturlandskapsforskning i subarktiska miljöer besitter, har fött en tanke om inrättandet av ett forskningsinstitut. har gjort en förstudie om förutsättningarna för en etablering av ett forskningsinstitut i med här beskriven inriktning. Förstudien redovisar betydelsen av forskning inom detta område, betydelsen av aktiva forskningsmiljöer i inlandets glesbygdsområden och andra mervärden för samhället som detta innebär. Den utvisar möjligheterna till något nyskapande och unikt. Därför är det angeläget att staten och dess olika myndigheter aktivt medverkar till tillkomsten av ett kulturlandskapsforskning i .
mot · GU02Ub316 · 2006-10-30 00:00:00 — Film- och medieutbildning vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om film- och medieutbildningen vid . verkar i en region med stark industritradition och brukskultur och genomgår nu i likhet med många andra regioner en strukturomvandling. Stora industrier finns fortfarande kvar i området och de har ett stort behov av högskoleutbildad arbetskraft med delvis andra inriktningar . Ett exempel är verkstadsföretagens efterfrågan på designingenjörer. Det finns ett behov av differentierad industri, vilket klart framtonar i ljuset av den globalisering som sker av arbetslivet. I närområde växer medieindustrin kraftigt, framför allt beroende på att (FiV) i har utvecklats till en av de största filmproducenterna i . Enbart regionens multimedieindustri, för att inte nämna nationens, har ett stort behov av högskoleutbildad kompetens, och dess förväntan på som samarbetspartner i detta avseende är omfattande. Många ungdomar efterfrågar högskoleutbildning inom medieområdet. har en ambition att i så hög grad som möjligt leva upp till nämnda önskemål och behov. Därför har kreativa och konstnärliga utbildningar, kopplade till modern data- och simuleringsteknik, utvecklats vid . Där ges en treårig utbildning i filmproduktion. Samarbetet med (FiV) och dess klusterföretag är stort. Utbildningen bedrivs enligt AIL-koncept (arbetsintegrerat lärande). Andra utbildningar inom medieområdet är Digitala media för lärande och underhållning, 120 p, och 3D-animation och konstnärlig gestaltning, 120 p. 3D-animation och konstnärlig gestaltning är ett unikt treårigt utbildningsprogram som startades vid högskolan i samverkan med den del av den konstnärliga fakulteten vid som är förlagd till i . Även här är och dess klusterföretag viktiga partner i arbetet med att utveckla utbildningen. Utbildningen är den enda i sitt slag i , och intresset från upplevelseindustrin liksom från den traditionella högteknologiska industrin är mycket stort. För att utbildningen skall kunna erbjudas även fordras adekvata ekonomiska förutsättningar för utbildningen, dvs. Dessa skulle också bidra till att stärka förutsättningarna för att skapa en medieaxel mellan och ned till . och vår region är ur ett internationellt perspektiv en framstående nation/region vad gäller den s.k. upplevelseindustrin, såsom film, medier, musik. En fortsatt satsning på , med sina spännande utbildningar inom medieproduktion, är av största betydelse för att tillvarata och kunna fortsätta den dynamiska utvecklingen inom medieområdet.
mot · GU02Ub317 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det stora behovet av fler utbildade teckenspråkslärare. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolgång på sitt första språk som är teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna använda det på ett funktionellt sätt med döva, antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det skall erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Ett stort problem i är bristen på eller snarare avsaknaden av en adekvat teckenspråkslärarutbildning. Det finns ett stort behov av en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. Det finns ett skriande behov av att få i gång fortbildningar för de teckenspråkslärare som finns ute i skolorna. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Detta är otillfredsställande och ett problem som bör åtgärdas så att kvaliteten kan höjas i denna yrkesgrupp. har förvisso bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Det är bra satsningar, men det kommer att behövas ännu fler. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Det talas ofta om tillgänglighet för funktionshindrade. Dövas möjligheter härvidlag är dock inte så stora eftersom det inte finns tillräckligt med tolkar. saknas det många teckenspråkstolkar. Döva elever kan inte få undervisning i skolan på sitt första språk när det saknas lärare som behärskar teckenspråk. Teckenspråket är som tidigare nämnts erkänt som dövas första språk och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Det innebär att staten bör ha hela ansvaret för utbildningen av de lärare som skall undervisa i detta språk. Därför bör staten vidta åtgärder för att öka antalet utbildade teckenspråkslärare. Dessutom bör åtgärder vidtas för kompetensutveckling av de många outbildade teckenspråkslärare som undervisar hörande elever i teckenspråk. Här krävs krafttag för att tillgängligheten i samhället för döva skall förbättras.
mot · GU02Ub318 · 2006-10-31 00:00:00 — Pedagogiskt ansvar inom förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föreståndare eller pedagogiskt ansvarig chef ska finnas för varje förskola. Den svenska förskolan har genomgått stora förändringar. Det pedagogiska innehållet har utvecklats och förstärkts. Sedan förskolan fick sin egen läroplan 1998 har den också formellt blivit en del av det svenska utbildningssystemet. Avgifterna har sänkts och en allmän, helt kostnadsfri, förskola införts för 4- och 5-åringar. Kravet på årliga kvalitetsredovisningar omfattar även förskolan och dess fritidshemsverksamhet. Förskoleklassen ingår numera i . Parallellt med att förskolan blivit en tydligare del i det livslånga lärandet har också det ekonomiska trycket mot verksamheten ökat. Det handlar om att allt färre anställda får ta hand om fler barn, barn som i större utsträckning än tidigare drabbas av koncentrationssvårigheter, inlärningsproblem och sjukdomar som allergi, astma samt ätstörningar. Nedanstående tabell beskriver utvecklingen sedan det tidiga 90-talet. Frågan är om någon annan lika humanintensiv verksamhet i vårt land genomgått en motsvarande rationalisering på så . Barn/grupp. Källa: Officiell statistik (19901998, 2003). Att övervaka kvaliteten i förskolan blir en viktig uppgift för den nya regeringen. Det handlar inte bara om det pedagogiska innehållet utan också om det allmänna omhändertagandet och barnens säkerhet i förskolan. fanns det regelmässigt s.k. föreståndare eller platschefer på varje förskola. De tog hand om övergripande uppgifter på förskolan, ledde verksamheten organisatoriskt och pedagogiskt samt fungerade som förskolans representant mot högre tjänstemän i kommunen. Föreståndarna är alltmer sällsynta. De har ofta ersatts av rektorer eller områdeschefer som ansvarar för flera skolor och förskolor. Dessa högre chefer har begränsade möjligheter att regelbundet ta del av och leda den pedagogiska verksamheten i förskolan. När det gäller våra skolor har lagstiftaren explicit ställt krav på det pedagogiska ledarskapet och uttalat att för skolan skall finnas rektorer som genom utbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogisk insikt (2 kap. 2 § skollagen). För rektorer anordnas särskilda skolledarutbildningar och övervakar inte bara deras kompetens och meriter utan också vilka möjligheter de har att utöva sitt pedagogiska och organisatoriska ledarskap. Något motsvarande krav på direkt ledning av förskolan saknas. I 2a kap. 3§ andra st skollagen stadgas blott att För bedrivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Den nya förskolan ställer nya krav på organisatoriskt och pedagogiskt ledarskap som behöver utövas i den lokala verksamheten. Tiden har kommit att stärka detta genom att uttryckligen ange att föreståndare eller pedagogiskt ansvarig chef skall finnas för varje förskola.
mot · GU02Ub319 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att läsa engelska . Engelskan är ett nödvändigt och bra verktyg att agera med i en internationell värld, vare sig vi vill det eller inte. Engelska är officiellt språk i en tredjedel av alla länder. Vi går obönhörligt mot en utveckling där engelskan alltmer kommer att dominera det globala samhället och vara det allmänna kommunikationsspråket över gränserna. Engelskans styrka baseras på dess dominans inom IT-världen, dess dominans som akademiskt umgängesspråk, dess dominans som språk i internationella koncerner och som språk i den globala musik- och nöjeskulturen. Skolorna har lärt och lär ut engelska som första språk efter modersmålet för de allra flesta. Det finns all anledning att stärka engelskan i den svenska skolan för att ska hänga med i den globala konkurrensen och för att svenskar lätt ska kunna röra sig i det globala samhället. Engelska är ett kärnämne som alla grundskoleelever måste kunna och bli godkända i om de vill ta sig vidare på nationella program i gymnasiet. Runt 5000 av 40000 kurser och utbildningar på landets högskolor och universitet ges helt eller delvis på engelska, ett språk som de flesta svenskar inte alls behärskar lika väl som modersmålet. Det finns därför skäl att se över möjligheterna att införa engelska som ämne redan från årskurs ett i .
mot · GU02Ub320 · 2006-10-26 00:00:00 — barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om barnomsorg på obekväm arbetstid. För barn till föräldrar som har arbete som pågår under obekväm arbetstid är det viktigt att det finns en flexibel form av barnomsorg. Det är viktigt att den är öppen vid de tider som föräldrarna arbetar. Många kommuner erbjuder en form av nattis men det är långt ifrån en självklarhet för föräldrar att få barnomsorg som passar deras arbetstider. Ett exempel är anställda inom teater- och kultursektorn som repeterar och spelar föreställning . Möjligheten till barnomsorgsplats är ofta begränsad och omgärdad av snåriga bedömningar om behoven. Lösningen som de får förlita sig på är att anhöriga eller grannar kan ställa upp, eller i värsta fall köpa tjänster av barnflickor för att klara omsorgen. Det kan vara värt att förtydliga att delad arbetsdag eller arbete på obekväma arbetstider oftast inte är ett frivilligt val utan en konsekvens av anställningsformen. Ett problem med den nuvarande lagstiftningen är att det inte finns någon skyldighet för kommunerna att, när förälderns/föräldrarnas förvärvsarbete så kräver, erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Trots det rådande rättsläget finns det kommuner som erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid, men det som i en kommun kan anses som en självklar rättighet gäller inte alls i en annan kommun. Det som utgör problemets kärna är skollagens förarbeten (prop. 1993/94:11 och prop. 1997/98:6) som slår fast att det visserligen är önskvärt att erbjuda barnomsorg till barn vars föräldrar arbetar på obekväma arbetstider eller nattarbete men att det inte är någon skyldighet för kommunen eller rättighet för föräldrarna. Förskolan och barnomsorgen är viktiga delar i välfärden. Därför bör den också vara så utformad att den undanröjer hinder för ett förvärvsarbete som ligger utanför den regelbundna arbetstiden. Regeringen bör i samband med översynen av skollagen se över möjligheterna att slopa tidsgränserna inom barnomsorgen.
mot · GU02Ub321 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka antalet utbildningsplatser för läkare. I en studie som presenterades från har nästan var tredje läkare haft självmordstankar. Undersökningen bekräftade bilden av en yrkesgrupp med stora arbetsmiljöproblem. Sämst tycks de kvinnliga läkarna må. Denna studie stöds också av de erfarenheter som finns inom exempelvis psykiatrin där behovet är stort av fler psykiater. Rekryteringsproblemen är omfattande och arbetsmiljöproblemen för de läkare som är i tjänst är stora. En första åtgärd och en dellösning av detta problem är att utöka antalet utbildningsplatser för läkare.