mot · GU02So411 · 2006-10-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att lagstifta om förbud mot alkoholreklam. 2Marknadsföring av alkohol är en fråga om folkhälsa medlemskap i har inneburit att totalkonsumtionen av alkohol ökat kraftigt. I totalkonsumtionens spår vet vi hur folkhälsan försämras och missbruksproblemen förvärras. har tvingats sänka alkoholskatten på öl och vin och slopa införselkvoterna för privat konsumtion. Trycket mot Systembolagets ställning som monopol har ökat. I folkomröstningen inför EU-medlemskapet varnade för att detta skulle ske medan andra partier försäkrade att vi inom ramen för EU-medlemskapet skulle kunna behålla en restriktiv alkoholpolitik. Vi kan nu konstatera att det senare inte var sant. Vi beklagar att vi fick rätt eftersom konsekvenserna är så allvarliga med en ökad alkoholkonsumtion, fler alkoholrelaterade skador, ökad misshandel, fler som dör på grund av alkoholmissbruk och ökad rattonykterhet. Det är en utveckling som förskräcker. står för en solidarisk och restriktiv, alkoholpolitik som innebär att tillgängligheten på alkohol ska vara begränsad genom höga skatter, ett starkt Systembolag och inte minst strängare regler för privatinförsel. En lägre totalkonsumtion innebär att den alkoholrelaterade ohälsan och dödligheten minskar. Vi måste nu på alla tänkbara sätt bekämpa den ökande alkoholkonsumtionen och agera för att återta vår rätt att själva bestämma över vår alkoholpolitik. Det handlar om att återskapa den restriktiva alkoholpolitiken, som har sin grund i ett folkhälsoperspektiv och som är solidarisk i stället för egoistisk. upphävde förbudet mot att marknadsföra alkohol i tryckta medier (se MD:s dom 2003:5 dnr B 1/02). hade i förhandsavgörandet till (mål C-405/98) överlåtit till tingsrätten själv att göra en bedömning av om annonsförbudet i den svenska alkohollagen var förenlig med den s.k. proportionalitetsprincipen. Tingsrätten fann att så inte var fallet vilket därefter fastställde. I det s.k. Gourmetmålet finner att förbudet är alltför långtgående i förhållande till skyddssyftet, dvs. folkhälsan, och därför är att anse som handelshinder enligt EG-fördraget. Med anledning av det upphävda förbudet skärptes alkohollagen (1994:1738) . Skärpningen innebar bl.a. att begreppet måttfullhet vid marknadsföring av alkoholdrycker med högst 15volymprocent alkohol i periodiska skrifter förtydligades. Vidare infördes krav på att information om alkoholens skadeverkningar ska lämnas i anslutning till annonsen. Förbudet mot att vid marknadsföring av alkoholdrycker rikta sig till barn och ungdomar förtydligades (prop. 2003/04:161). vill dock gå längre och prioritera folkhälsan framför EG-rättens krav på varors och tjänsters fria rörlighet. 2.2Frankrikes alkohollag och EG-rätten lämnade ett förhandsavgörande till en fransk domstol där det framgår att den franska alkohollagen inte strider mot EG-rätten. förlorade ett mål mot i (dom , mål C-262/02, ). Innebörden av domen är att kan fortsätta att stoppa både direkt och indirekt alkoholreklam i TV under landskamper. slår visserligen fast att det franska förbudet mot alkoholreklam innebär en begränsning av den fria rörligheten, men att förbudet kan vara berättigat med hänsyn till folkhälsan. slår vidare fast att det är upp till varje medlemsstat i EU att avgöra i hur stor grad man vill skydda sitt folks hälsa och på vilket sätt detta ska göras så länge som proportionalitetsprincipen iakttas. Detta innebär att länder med mer restriktiv alkohollagstiftning inte behöver anpassa sig efter andra länders lägre krav. tolkning av den s.k. proportionalitetsprincipen, som framkommer både i domen och i förhandsbeskedet, skiljer sig alltså från den bedömning som gjort i Gourmetmålet. Därför bör regeringen tillsätta en utredning som ser över möjligheten att förbjuda alkoholreklam. Utredningen bör se över effekten av ett eventuellt alkoholreklamförbud samt göra en noggrann EG-rättslig proportionalitetsbedömning. Detta bör ge regeringen till känna.