mot · GT02Fi9 · 2006-05-03 00:00:00 — Genom reformerad arbetsmarknadspolitik, vård och rehabilitering och en striktare kontroll ökar arbetsutbudet. Med en sådan politik behöver arbetsmarknadsgapet inte slutas på denna höga nivå. Men vill för det andra också underlätta för nya jobb att komma fram genom att underlätta för befintliga och nya företag. Det sker genom sänkta arbetsgivaravgifter, genom sänkta skatter på investeringar, minskad dubbelbeskattning och genom lättnader för företagande och företagare. Det är genom att företagsamheten växer som det kan bli nya bestående jobb. En sådan inriktning är nödvändig genom den svårare situation som uppstår när demografin förändras. blir andelen äldre hög. Andelen i arbetsför ålder kommer att minska. Det kan dämpas genom att äldre fortsätter att arbeta längre än vad som skett tidigare. Men även om så sker är det nödvändigt att övriga åtaganden hålls tillbaka. De offentliga utgifter som är knutna till åldrandet kommer att väga tyngre. Genom politik kommer skattetrycket att hållas lägre, på 48,5procent av BNP med regeringens politik. Skillnaderna mot regeringen består i lägre skatter, en skattesänkning med inriktning mot ekonomiskt viktiga skatter, en smalare inriktning av de offentliga utgifterna. Tabell 5: budgetförslag 2007 och 2008 Förändringar jämfört med regeringen, därav slopad extra värnskatt Skattereduktion gåvor internat verks. Sänkt skatt på hushållstjänster Bolagsskatt, fribelopp periodiseringsfonder Bolagsskatt, senare momsinbetalning Summa skatter och intäkter Jobb- och utvecklingsgaranti m.m. Sänkta skatter på arbete skatteförslag i denna motion innebär netto skattesänkningar på . Inriktningen är att förbättra möjligheterna till långsiktig tillväxt. För att den svenska ekonomin ska fungera väl krävs en stor insats arbete. Både individernas ekonomi och samhällsekonomin är beroende av en stor arbetsinsats. Vi bidrar till att öka utbudet av arbete genom ett omfattande arbetsavdrag. Tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare och berör särskilt grupper där det anses finnas goda möjligheter att öka arbetsutbudet. (Gemensamt alliansförslag) För att ytterligare öka arbetsutbudet och motverka tidiga pensionsavgångar görs arbetsavdraget speciellt lönsamt för äldre som arbetsgivaravgifterna för äldre sänks. (Gemensamt alliansförslag) Den s.k. medfinansieringen där företagen utan uppehåll får betala av sjukpenningkostnaderna för sjukfrånvaro har lett till större tvekan att anställa. Särskilt gäller det grupper och personer som kan befaras ha större risk att bli sjuka. Detta är orättfärdigt. Om något borde man i stället underlätta för sjukfrånvarande att återkomma till arbete. vill därför avskaffa medfinansieringen av sjukförsäkringen. (Gemensamt alliansförslag) Därtill lägger vikt vid att genom skattepolitiken också påverka arbetsutbudets inriktning. Det är för samhällets utveckling viktigt att det finns tillräckliga stimulanser att förbättra sina arbetsmöjligheter och utvecklas i yrkeslivet. Genom en sänkt gräns för den statliga inkomstskatten och genom att avskaffa det översta steget i den statliga skatteskalan, den s.k. värnskatten, förbättrar vi möjligheterna att gå vidare genom arbete och studier, genom olika slag av förkovran. I skatteprofil ingår också avdragsmöjligheter som gör det möjligt att i högre grad bygga upp ett kapital som kan användas som ett eget kompetenskonto, något som är särskilt viktigt vid förändringar av företag och arbetsplatser. En internationell inriktning har de möjligheter till avdrag för gåvor till internationellt biståndsarbete som vi vill införa. Sänkta skatter på företagande En god sysselsättning uppnås inte bara genom ett ökat arbetskraftsutbud, under förutsättning att det inte leder till lägre lönekostnader. Det krävs också en stimulans genom skattelindringar som underlättar företagande, ger entreprenörer bättre incitament att ta risker och ansvar och låta företagen växa. föreslår tillsammans med övriga partier i sänkta skatter på företag med . I detta företagspaket ingår bl.a. lägre skatt på fåmansbolag, sänkta arbetsgivaravgifter inom sysselsättningsintensiva delar av tjänstesektorn och ett snabbt avskaffande av förmögenhetsskatten. Härigenom blir det lönsammare för företagen att expandera, vilket leder till nya jobb som kan möta det utbud som förändringarna av inkomstskatterna ger. Härtill vill gå vidare med ett större hänsynstagande till den internationella konkurrensen om jobb och företagande. Vi påbörjar därför en avveckling av dubbelskatten på aktier. Eftersom företagande alltmer är en rörlig aktivitet måste skattepolitiken på detta område i allt högre grad ta hänsyn till den internationella utvecklingen. tar ett betydande steg mot att avskaffa fastighetsskatten genom en sänkning på ca . Häri ingår en särskild sänkning för att möta effekterna av nedtrappningen av räntebidragen. Skattesänkningen finansieras delvis genom att reavinstskatten vid fastighetsförsäljningar senare höjs något. måste också begränsningsregler för uttaget finnas. satsar på en snar alliansöverenskommelse, i vilken också ett slutdatum bör finnas, exempelvis 2012. Regeringen har ett antal skattelättnader eller skattenedsättningar med mycket oklar verkan. Vi motsätter oss ett antal sådana. Det handlar t.ex. om skattelättnader för torv och byggande. Det krävs en mera strikt skattepolitik där man verkligen tar hänsyn till om skattelättnader ger de positiva effekter som regeringen en gång antog. Vidare finns ett antal skattenedsättningar som vi vänder oss mot. Vi har skattesänkningar med ett klart mål. Det går före diffusa skatterabatter med mycket oklar effekt. Tabell 6: ramverk för budgetpolitiken Inkomstförstärkningar och Besparingar på skatteutgifter Differens mot vårpropositionens förslag Tabell 7: Utgiftstak, saldo och budgetmarginal Fp:s utgiftstak, avrundat Andel av BNP, % Andel av takbegränsade utgifter, % Effekten på det samlade skatte- och utgiftstrycket av budgetförslag blir som framgår av tabell 8. Tabell 8: Skatte- och utgiftstryck anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. I huvudsak sker detta genom en besparing på på presstödet båda åren. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. Pengarna sparas genom att vi avskaffar den nya förvaltningspolitiska myndigheten. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anslår mer än regeringen till . anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och 2008. vill att det ska finnas 20000 poliser i och anslår därför mer till polisen 2007 och 2008. Vi satsar också mer på domstolsväsendet och mer på kriminalvården båda åren. anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och mer 2008. Pengarna ska användas för att öka den svenska närvaron vid internationella fredsbevarande operationer. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och mer 2008. Vi anslår mer till kommunerna 2001 och mer 2008 för att de ska kunna ta emot de flyktingar som beviljats uppehållstillstånd till följd av den tillfälliga asyllagen. Vi sparar 2007 på att lägga ned . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och mer 2008. Staten övertar ansvaret för assistans till personer med funktionshinder från kommunerna och tillför till anslaget. Detta ökar utgifterna här med 2007 och 2008. Vi anslår även extra för insatser inom äldrevården båda åren, samt satsningar på sjukvård och psykiatri. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. I huvudsak sker detta genom att utgifterna för sjukpenning och förtidspension ska minska med hjälp av ökade insatser för rehabilitering och ökade insatser mot fusk. Regeringen satte upp mål för färre sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Vårbudgeten visar att inte räknar med att dessa resultat går att nå med den politik regeringen bedriver. prognos följde regeringens mål, vilket innebar en besparing på 4,6 respektive jämfört med regeringens anslag för sjukpenningen 2007 och 2008. har publicerat en ny, mer pessimistisk prognos. Vi menar ändå att regeringens mål går att nå med hjälp av de åtgärder som beskrivs nedan, och utgår därför ifrån februariprognosen. Finsam innebär långtgående befogenheter för och sjukvårdshuvudmännen att samarbeta ekonomiskt. Pengar som försörjer dem som väntar på behandling och rehabilitering ska i stället frigöras för sjukvård. Utifrån utvärderingar av Finsam har vi beräknat att en reform ger en besparing i sjukpenningen på 1,0 respektive 2007 och 2008. Enligt beräkningar från beror omkring hälften av de senaste årens sjukpenningökning på att sjukskrivningstiderna har fördubblats, andra hälften på att det är fler som insjuknar. Sjukskrivningstiderna bör kunna kortas väsentligt med tydliga riktlinjer för längden på sjukskrivningar. Rekommendationerna bör kunna spridas till både läkare och handläggare efter ett regeringsskifte. En återgång till sjukskrivningslängder skulle spara på 2007 och 2008. För att ha goda marginaler räknar vi bara med att nå hälften av den effekten. föreslår att landstingen tar över ansvar för sjukförsäkringen. Detta bör ske . Motsvarande överföring av ansvaret för läkemedelsförmånen gjordes 2002, och tyglade de skenande läkemedelskostnaderna. Utifrån den effekt som kan ses på läkemedelsförmånen räknar vi med att överföringen av ansvaret för sjukförsäkringen ger en besparing på av sjukpenningen 2008 eller . efter påbörjad sjukskrivning ska arbetsförmågan kontrolleras av en läkare knuten till . läkare ska också utreda vilka rehabiliteringsinsatser som behövs för återgång till arbete. Beslutad medicinsk rehabilitering ska börja inom en månad. Om den sjukskrivne vägrar delta i rehabilitering ska sjukpenningen dras in. I vårt budgetförslag lägger vi till för rehabiliteringsarbete. ska ta över arbetsgivarnas ansvar för att utforma en rehabiliteringsplan för den som är frånvarande . Varje person som är sjukskriven ska ha en personlig koordinator på . Vi anslår till detta. Inom har vi enats om ett program för att hindra fusk och överutnyttjande i sjukförsäkringen. Vi räknar med att detta program ska ge besparingar på . Därutöver räknar vi med att vårdgaranti och rehabiliteringsgaranti ska föra människor snabbare tillbaks i arbete. Vi vill även utveckla Finsam så att sjukvårdshuvudmännen ska kunna använda sjukförsäkringspengar till att utveckla rutiner för intygsskrivande, bedömning av arbetsförmåga etc. En mycket viktig åtgärd är en rörligare arbetsmarknad genom de förändringar vi föreslår på annat håll. Det gör det lättare för människor att hitta ett jobb där de trivs och kan arbeta trots att de kanske inte är fullt friska. Finsam, ansvar för sjukförsäkringen och användningen av internationellt accepterade riktlinjer för sjukskrivningslängd bör kunna minska sjukpenningutgifterna med 2,7 respektive . Det skulle innebära att utgifterna skulle hamna något under prognos . För att ha en ansvarsfull marginal i beräkningarna väljer vi att ändå följa . Trafikförsäkringen tar över nytillkommande sjukpenningkostnader som är trafikrelaterade. Detta är en strukturreform som torde ha betydande framtida effekter på trafiksäkerheten. Första året torde denna förändring kunna innebära en avlastning av sjukförsäkringen om . I nuvarande läge med stor sjukfrånvaro anser vi det inte lämpligt att höja taket i sjukförsäkringen. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och 2008, avseende förbättrade villkor i bostadstillägget. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och mer 2008. Vi anslår 2007 och 2008 till en jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen. Vi anslår 2008 till att införa ett barnkonto, fullt utbyggt på per barn. Vi sparar 2007 och 2008 i föräldraförsäkringen på att förändra beräkningen av SGI och på att garantidagarna ersätts med barnkonto. anslår sammanlagt mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. Hälften av denna besparing, , sker genom höjda egenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen. Löntagarna kompenseras fullt ut för avgiftshöjningen genom jobbavdraget för arbetsinkomster. Vi vill reformera . Länsarbetsnämnderna avskaffas och AMS görs om till en mindre myndighet vars ledning tillsätts på professionella meriter. Detta beräknas spara 2007 och 400miljoner kronor 2008. föreslår tillsammans med övriga allianspartier att arbetslöshetsförsäkringen görs obligatorisk och får en tydligare karaktär av omställningsförsäkring. Medlemsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen, kraven för att få ersättning blir något högre och ersättningen trappas ned över tiden. De förändringar i ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen som vi föreslår innebär en besparing på 2007 och 2008. föreslår 31000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder än regeringen gör . Detta sparar 2007 och i aktivitetsstöd och inköp av arbetsmarknadsutbildning. Vi vill även avveckla det s.k. friåret . Detta sparar 2007 och 2008. gör dock egna satsningar inom utgiftsområdet. Vi anslår 1,2miljarder kronor 2007 och 2008 till en särskild jobb- och utvecklingsgaranti, 2007 och 2008 till särskilda insatser i utanförskapsområden samt båda åren till 2 000 praktikplatser för högskoleutbildade. Arbetsmarknadsutgifter på budgetens inkomstsida avskaffar de arbetsmarknadsåtgärder som regeringen finansierar via utgifter på budgetens inkomstsida plusjobben, anställningsstöd samt utbildningsvikariat. Vi ersätter dessa åtgärder med en rätt för långtidsarbetslösa m.fl. att få reguljära anställningar utan arbetsgivaravgift nystartsjobb. Plusjobben fasas ut . Detta ger besparingar på 3,4miljarder kronor 2007 och 2008. Det avskaffade anställningsstödet sparar 2007 och 3,4 miljarder . Att ta bort utbildningsvikariaten sparar 2007. anslår mindre än regeringen och 470miljoner kronor mindre än regeringen till utgiftsområde 14. Vi lägger ett besparingsbeting på och lägger ned . En del av den senare myndighetens forskningsanslag förs i stället över till universitet, högskolor och forskningsstiftelser. Vi lägger också ned Arbetsdomstolen, men för över dess anslag till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och 2008. Genom att stoppa utbyggnaden av högskolan och avskaffa möjligheten till konkurrenskomplettering av gymnasiebetygen sparar vi 1,2miljarder kronor på studiemedelsutgifterna båda åren. sparas vidare båda åren genom att avskaffa det särskilda rekryteringsbidraget. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. Vi minskar anslagen till och utveckling av skolväsendet. Vi lägger ned myndigheten för skolutveckling. Detta sparar 2007. Vi minskar även statsbidragen till maxtaxan i barnomsorgen med genom att heltidsomsorg inte rabatteras extra för 45-åringar. Vi säger nej till den fortsatta utbyggnaden av högskolan och använder i stället pengarna till att höja kvaliteten på högskolornas utbildning och forskning. Vi anslår 2007 och 2008 på fortbildning av lärare för att uppfylla läsa-skriva-räkna-garantin i . Vi höjer bidragen till kvalificerad yrkesutbildning (KY) med båda åren. Vi satsar också 2007 och 2008 på att skapa ett Nobeluniversitet genom att höja nivån på forskningen vid ett av de svenska universiteten till yttersta världsklass. Utgiftsområde 17 Kultur, medier m.m. anslår mer än regeringen till utgiftsområdet och 2008. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. Vi sparar på räntebidrag 2007 och 2008. Vi minskar även investeringsbidragen för nybyggda hyresbostäder med 2007 och 2008. Detta kompenseras genom sänkningar av fastighetsskatten. Utgiftsområde 19 Regional utveckling och utjämning anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008 främst genom att minska anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder. Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. Besparingen sker genom att anslaget för stöd till klimatinvesteringar minskas med 2007 och 2008. anslår mindre än regeringen till utgiftsområde 21 och mindre 2008. Vi tar bl.a. bort stödet för introduktion av vindkraft och ersättningen för kostnaderna för att avveckla . Energiutgifter på budgetens inkomstsida Regeringen finansierar en del av sin energipolitik genom utgifter på budgetens inkomstsida. sparar 2007 och 2008 genom att ta bort bidragen till energieffektivisering av offentliga lokaler och båda åren genom att ta bort bidragen till konvertering från direktverkande el. anslår mer till utgiftsområdet är regeringen både 2007 och 2008. Vi höjer anslaget till väghållning m.m. med båda åren. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008. Besparingen sker i huvudsak genom att , och slås samman till en ny landsbygdsmyndighet. anslår mindre än regeringen till utgiftsområdet . Detta sker genom besparingar på myndigheterna och . Vi tar bort regeringens utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft och programmet Forska och Väx. Dessa ersätts i stället med en skatterabatt på för små och medelstora företags FoU-utgifter. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner De förslag lägger fram som berör kommunerna i denna motion innebär att vi kan anslå mindre än regeringen till utgiftsområdet och mindre 2008 främst genom växlingen av ansvar för assistans till funktionshindrade. budgetförslag innebär att utgifterna på detta utgiftsområde blir lägre än regeringens förslag 2007 och lägre 2008 genom att innehav av statliga företag säljs för ytterligare . Stora utmaningar väntar kommunerna Kommuner och landsting kommer också att dra nytta av den konjunkturförbättring som just nu pågår. Tillsammans med tidigare återhållsamhet kommer det att ge god ekonomi 2006 och 2007. Men på lite sikt står kommunsektorn inför stora och svåra uppgifter. Det är i kommunerna som den förändrade ålderssammansättningen kommer att återspeglas tydligast. Det är därför mycket viktigt att kommunsektorn utnyttjar de konjunkturmässigt goda åren till att bygga reserver inför kommande krav och uppgifter. Med en stigande genomsnittsålder kommer trycket på äldreomsorg i kommunerna och på sjukvården i landstingen att bli starkt. En viktig uppgift i kommunsektorn kommer därför att vara att kunna anpassa verksamheten och prioritera de mest angelägna uppgifterna. Ge kommunerna mer ansvar och mer frihet Inom ramen för kommer att föra en linje som ger större ansvar och utrymme för kommunerna. Vi vänder oss mot den detaljstyrning som den nuvarande regeringen alltför ofta ägnar sig åt. Finansieringsprincipen bör återupprättas. Uppgifter som läggs på kommunerna, eller förs till staten, ska åtföljas av en tydlig kostnadsberäkning och ett tydligt kostnadsansvar. Det kommunala självstyret måste få ett rimligt utrymme. En bättre närings- och sysselsättningspolitik lättar trycket på kommunerna. Fler i arbete betyder färre som är beroende av socialbidrag, det minskar också kravet på kommunala sysselsättningsåtgärder. vill i samråd med de andra borgerliga partierna att staten tar över uppgifter som är bättre lämpade eller ekonomiskt rimligare att staten svarar för. Det gäller t.ex. att ta över finansieringsansvaret för assistans enligt lagen om stöd och service till funktionshindrade. Andra ingrepp från regeringen har hindrat en förbättring inom sjukvårdssektorn. Därför vill vi att den s.k. stopplagen avskaffas. Den innebär att akutsjukhus bara kan drivas i offentlig regi. När den kommer bort kan kommuner och landsting själva avgöra i vilken form den av det offentliga finansierade vården ska ske, i offentlig, privat eller annan regi. vill att sjukförsäkringens och vårdens resurser ska samordnas (Finsam). Det är orimligt med långa sjukskrivningar när ökade resurser till vården skulle kunna föra människor tillbaka i arbete snabbare. På lång sikt vill vi att färre men livskraftigare sjukvårdsregioner införs. I samband med vårdgarantins införande kommer resurser att tillföras landstingen för att uppgifterna ska kunna genomföras. Vår skolpolitik innebär att lärare och rektorer får ett större ansvar för hur undervisningen bedrivs och vilka resultat som uppnås. får de också större befogenheter som gör det möjligt att genomföra denna uppgift. Förstärkningar inom skolan ska främst gå till att öka antalet lärare. För att kommunerna även med ett betydande självstyre ska kunna upprätthålla en i viktiga avseenden likartad service i olika delar av landet behövs ett utjämningssystem. Grunden i ett utjämningssystem bör vara att alla kommuninvånare ges möjligheten till en likvärdig och god grundservice. En högre servicenivå ska kommunens invånare själva kunna påverka och finansiera. Ett kommunalt utjämningssystem ska inte få hindra ekonomisk tillväxt. Bristerna i det nuvarande systemet ligger framför allt i de negativa marginaleffekterna inom inkomstutjämningssystemet och komplexiteten inom kostnadsutjämningen. Några stora förändringar i nuvarande utjämningssystem är dock inte realistiska att genomföra på kort sikt. Det kräver en omfattande beredning. bör därför det nuvarande systemet i allt väsentligt gälla. Folkpartiförslag som gör det lättare för kommunerna Flera av de förslag som lägger fram i denna motion innebär att kommunerna på flera områden får en lättare ekonomisk börda och mer hjälp från staten för att uppfylla sitt ansvar. De förslag som tydligast avlastar kommunerna är: Den statliga jobb- och utvecklingsgarantin som innebär att staten övertar ansvaret att hjälpa personer som står långt från arbetsmarknaden. Detta innebär att kommunerna slipper utgifter för försörjningsstöd till arbetslösa socialbidragstagare. Jobb- och utvecklingsgarantin ersätter även en del liknande insatser som finns i många kommuner. anslår till jobb- och utvecklingsgarantin och 2008. Extra stimulansbidrag till de kommuner som tar emot flyktingar som beviljats uppehållstillstånd till följd av den tillfälliga asyllagen. anslår till kommunerna i extra stimulansbidrag 2007 och 2008. Omsorgsgaranti för äldrevården. De kommuner som inför en omsorgsgaranti för äldrevården ska få extra statligt stöd. anslår till detta 2007. gör även tillsammans med övriga partier i andra satsningar på vården, bl.a. psykiatrin, som sammanlagt uppgår till 1miljard kronor 2007. Staten övertar ansvaret för kostnaderna för assistans till personer med funktionshinder. skjuter vi till extra 2007 och 2008. Vi tillför dessutom 2007 och 2008 till reformer för ökad tillgänglighet. vill införa en läsa-skriva-räkna-garanti i . För att stödja kommunerna att uppfylla den anslår vi 2007 och 2008 för extra fortbildning av lärare i . anslår även extra till höjd kvalitet i förskolan 2007 och 2008. Statens finansiella sparande skiljer sig från budgetsaldot bl.a. genom att i det finansiella sparandet har inkomsterna periodiserats till aktuellt år och vidare räknas försäljning av statens aktier som att en tillgång byts mot en annan. Anställ Unga SOU 2006:31.