mot · GU02Kr228 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nominera som europeisk kulturhuvudstad . Europeiska kulturhuvudstaden är ett årligt evenemang. Det syftar till att belysa det gemensamma kulturarvet och väcka intresse för den kulturella rikedom som finns inom EU. utser en eller flera europeiska städer till europeisk kulturhuvudstad. har på utsetts till kulturhuvudstad. Evenemanget inrättades av ministerrådet 1985. finns en fastlagd turordning för inom vilket land kulturhuvudstaden ska ligga. EU:s nya medlemsländer är införda in i turordningen då två kulturhuvudstäder ska utses . Det är i och som städer ska utses till kulturhuvudstäder . 2006Patras (). 2007Luxemburg och (). 2008Liverpool () och (). som europeisk kulturhuvudstad 2014 var kulturhuvudstad 1998. är med sitt rika kulturliv med europeisk anknytning den mest lämpade svenska staden att nomineras av den till europeisk kulturhuvudstad. Kulturhuvudstadsevenemanget är en nationell angelägenhet. Utnämningen till kulturhuvudstad kommer att marknadsföra och och vårt kulturliv i . är en öppen stad där det europeiska inflytandet varit stort. I de första kommunfullmäktige satt skottar, tyskar och holländare. Holländarna byggde staden, tyskarna lärde oss att administrera den och skottarna lärde oss att spela fotboll. är en mycket mångkulturell stad också med 150 olika nationaliteter som har oerhört mycket kultur att erbjuda. har ett rikt kulturliv fullt med musik, teater, dans och konst med mera. Här följer några verksamheter som visar på kvaliteten och bredden i det göteborgska kulturlivet: , statens senaste museisatsning med fokus på tillfälliga utställningar och program istället för stora samlingar. Mängder av fria dans- och teatergrupper, både finkultur och experimentell. största bok- och biblioteksmässa. , den enda filmfestivalen med nationell status. , enda konsthall helt inriktad på fotokonst. Rockstjärnor kommer hit från hela världen och spelar. har världens finaste samling av nordisk konst . Dans- och teaterfestivalen. , enda design- och konsthantverksmuseum. största internationella konstbiennal. Dessa institutioner och kulturutövare har redan många kontakter i och utnämningen till kulturhuvudstad kommer ytterligare att främja stadens internationella kulturkontakter. har Åbo, Bergen och som vänorter i och samarbetet har mycket kretsat kring kultur. har samarbetet med fått ett kraftigt uppsving både vad gäller kommunikationer, näringsliv och kultur. kulturnämnd har ett avtal med om kultursamarbete. Kultur är inte bara finkultur utan också vård av kulturarvet i form av byggnader, torg och gårdar. har arkitektur med rötter ända , ofta byggd av inflyttade européer. Staden har också spännande nybyggda områden så som som fått stor internationell uppmärksamhet. Kulturområdet nere vid Klippan har blivit väldigt fint med nyanvändning av gamla industribyggnader och med som den nya avantgardistiska konsthallen. Ofta samarbetar kulturhuvudstäder med omkringliggande regioner. Det finns mycket bra kultur i övriga . Om utses till kulturhuvudstad bör ett tätt samarbete upprättas inom länet för genomförandet av evenemanget. Vad det innebär att vara kulturhuvudstad? Att utse en europeisk kulturhuvudstad syftar till att framhäva de europeiska kulturernas rikedom, mångfald och deras gemensamma drag samt göra det möjligt för medborgare att få ökad kunskap om varandra. Kulturhuvudstaden ska ordna ett program med kulturevenemang som framhäver både stadens egen kultur och kulturarv och dess plats i det gemensamma kulturarvet och som engagerar personer inbegripna i kulturaktiviteter från andra europeiska länder i syfte att upprätta ett varaktigt samarbete. Programmet bör i princip pågå . Kulturen ska vara levande och ha något att tillföra och erbjuda det övriga . Förslaget ska inbegripa ett kulturprojekt av europeiska dimensioner. Andra europeiska städer får involveras i projektet liksom omkringliggande region. Ett huvudsyfte är att öka det kulturella utbytet i . Inom programmet ska staden inom ramen för det valda temat framhäva de konstnärliga strömningar som är gemensamma för européerna och vilka staden inspirerat till, eller till vilka staden givit ett betydande bidrag, främja evenemang och konstnärliga produktioner som involverar personer aktiva inom kulturområdet från andra städer i medlemsstaterna och som leder till ett varaktigt kulturellt samarbete, samt verka till förmån för dessa personers rörlighet inom Europeiska unionen, säkerställa att stora delar av befolkningen sluter upp, och deltar i projekten, stödja och utveckla kreativt arbete, uppmuntra att unionens medborgare tas emot, samt att de olika evenemangen ges stor spridning genom användning av alla former av multimedia och flerspråkighet, främja dialogen mellan och andra världsdelars kulturer. framhäva stadens historiska arv, stadsbyggnadskonst och livskvalitet. Europeiska unionen kan lämna ett finansiellt bidrag till evenemanget Europeisk kulturstad via ramprogrammet Kultur 2000 genom att stödja något arrangemang med europeisk dimension som ingår i festprogrammet. Flertalet kulturhuvudstäder har valt att arrangera sitt kulturhuvudstadsår kring ett tema, till exempel , 1991: to Europe and Europe to , och , 2001: to the future. Vilken stad blir europeisk kulturhuvudstad? Senast innan evenemanget i fråga ska börja ska medlemsstaten lägga fram förslag på en eller flera städer till kommissionen, , för kultur samt . Kommissionen ska sammankalla en jury som ska avge en rapport om förslagen. får senast efter att den mottagit rapporten, yttra sig till kommissionen om förslagen. ska, på grundval av en rekommendation från kommissionen och mot bakgrund av yttrande, utse den europeiska kulturhuvudstaden för det aktuella året. Den svenska urvalsprocessen kan komma att fastställas i statliga direktiv . Regeringen kommer sedan att välja ut en eller flera städer och före utgången av 2008 lämna nomineringsförslag till EU. Vad kostar det att vara europeisk kulturhuvudstad? har de flesta kulturhuvudstädernas genomsnittliga budget varit . Finansieringen har huvudsakligen byggt på nationella och lokala myndigheters samt den privata sektorns samarbete. I en typisk budget har programverksamhetens andel av kostnaderna varit i genomsnitt och marknadsföringens andel . Den finansiering som EU bidragit med är relativt liten, ca . Totalt har EU:s andel av kulturhuvudstädernas finansiering via olika program hållit sig kring . Av finansieringen har kulturhuvudstäderna i medeltal fått tre fjärdedelar från den offentliga sektorn åren 19952004, även om stora variationer finns. Av den offentliga finansieringen har städernas egen genomsnittliga andel varit , medan den regionala finansieringens och stadsstödets andelar hållit sig kring respektive . Andra finansieringskällor har varit sponsring, , biljettförsäljning m.m. Städernas egen andel av finansieringen har alltså i medeltal varit av hela budgeten. Från Palmer/finns följande ekonomiska sammanställning över kulturhuvudstädernas utgifter: (totalbudget). (totalbudget). (totalbudget). (totalbudget). (totalbudget). Salamanca (totalbudget). (totalbudget). (totalbudget). i (fp)