mot · GU02MJ266 · 2006-10-24 00:00:00 — Enligt utvärdering beräknas Klimp minska utsläppen av växthusgaser med , vilket motsvarar utsläppen från 70 000 personbilar. Vidare förväntas Klimp bidra till en reducering av utsläppen med en volym som motsvarar drygt en fjärdedel av 4-procentsmålet till 2010. anser att klimatinvesteringsprogrammet bör förstärkas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska ske. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. Nära hälften av utsläppsreduktionen sker i transportsektorn. Eftersom Klimp minskar utsläppen till växthusgaser på ett effektivt sätt vill fortsätta satsa på klimatinvesteringsprogrammet och anser att det är beklagligt att regeringen vill slopa bidraget. Förslag på åtgärder: Vi vill satsa 1,2 miljarder mer än regeringen på klimatinvesteringsprogrammet . Vårt förslag i motion med anledning av prop. 2006/2007:1 Utgiftsområde 20 är att anslaget Stöd till klimatinvesteringar ska höjas med 200 miljoner 2007, 2008 och 2009. Det innebär att anslaget uppgår till ca 700 miljoner 20072009. En särskild trafik-klimp bör införas i klimatinvesteringsprogrammet, med riktade och kraftiga miljösatsningar inom transportsektorn. Dessa medel kan sedan användas på lokal nivå på exempelvis förnyelsebara drivmedel, kollektivtrafik, ändrad trafikplanering, cykelvägar samt som stöd till konvertering från bensin/diesel till etanol och biogas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur en trafik-klimp ska kunna införas in i klimatinvesteringsprogrammet. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. Transportsektorn är det enda samhällsområde i den icke-handlande sektorn där utsläppen ökat kraftigt och där prognosen visar fortsatt kraftig ökning. har fastlagt att utsläppen av koldioxid från transporter i bör ha stabiliserats nivå. Men i stället har utsläppen ökat . Prognoser visar att det kommer att ske en ökning . De genomförda åtgärderna har varit effektiva för att dämpa utsläppen, men oerhört mycket mer krävs för att ställa om transportsektorn. föreslår en rad åtgärder inom vägtrafiksektorn för att minska koldioxidutsläppen. Förslagen berör miljöbilar, förnyelsebara drivmedel, utformningar av infrastrukturen samt kommuners och arbetsgivares roll. Var och en av dessa åtgärder leder inte till att vi vrider utvecklingen åt rätt håll, men tillsammans fungerar de som en radikal omställning till en miljöanpassad vägtrafik. Strukturellt och långsiktigt handlar det även om samhällsplanering och byggande som minskar behovet av fysiska transporter och en planering som bygger på mer energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektiva transporter med järnväg och buss. Vi utvecklar våra idéer och tankar i motionen Miljöanpassad vägtrafik 2006/07:Sk246. Våra konkreta budgetförslag inom trafikområdet återfinns dels i motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 22, dels i vår budgetmotion med anledning av prop. 2006/07:1. Förslag på åtgärder: Det bör bli möjligt att efterkonvertera en bensinbil till etanoldrift. En lagändring som gör det möjligt borde kunna införas på grundval av det utredningsunderlag som tagit fram. Vi föreslår (i motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 22) att det införs en statlig subvention till bilägare som efterkonverterar sin bensinbil till etanol. Vi önskar även utveckling där det är möjligt att efterkonvertera sin bil till biogasdrift. Här finns dock behov av en vidare utredning av frågan. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till hur det kan bli möjligt att efterkonvertera en bil till biogasdrift. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Efterkonverterade bilar ska ingå i den statliga definitionen av miljöbil och ingå i förordningen (2004:1364) om myndigheters inköp och leasing av miljöbilar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör även driva frågan om konvertering i EU. Regeringen bör återkomma med förslag om hur ska verka inom EU för att påskynda konverteringen av de europeiska vägfordonen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En höjd skrotningspremie för de allra äldsta bilarna skulle kunna bidra till att få bort de bilar som förorenar mest. Vi vill att premien för de bilar som är mer än höjs till och att det görs . Om vi antar att 200 000 fordon omfattas av den höjda premien så ryms inte den ökade utgiften inom ramen för dagens skrotfond, som finansieras genom en avgift vid försäljning av nya bilar. Det bör alltså utredas vidare hur detta skulle kunna finansieras. Regeringen bör återkomma med ett förslag om en höjd skrotningspremie som innebär att man säkerställer att premien verkligen går till bilägaren. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett sätt att öka andelen förnyelsebara drivmedel är att blanda in biodrivmedel i vanlig bensin eller diesel. ska i EU driva krav på att det ska vara möjligt att öka inblandningen av etanol i bensin . är det enligt EU-regler tillåtet att blanda in högst etanol i bensin. I den transportpolitiska proposition, som antog , enades samarbetspartierna v, mp och s om att det är viktigt att höja den ökade inblandningen till . har, efter förslag från v, mp och s, även fastslagit att det ska vara möjligt att blanda in FAME (fettsyrametylestrar) i diesel. Den vanligaste formen av FAME är RME (rapsmetylestrar). En ökad inblandning av RME i diesel är särskilt viktig med tanke på att diesel används av den tunga trafiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inför ett system för biodrivmedelscertifikat. Regeringen bör återkomma med ett konkret förslag för ett system med biodrivmedelscertifikat som kan införas . Biodrivmedelscertifikat skulle kunna fungera så att den som producerar eller importerar ett förnyelsebart bränsle får ett certifikat för varje MWh som bränslet motsvarar. Alla som säljer bränsle åläggs att köpa ett visst antal certifikat. Om man inte köpt tillräckligt många certifikat drabbas man av en sanktionsavgift. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Staten bör stödja både forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnyelsebara drivmedel. Vi föreslår i motion med anledning av prop. 2006/2007:1 Utgiftsområde 22 att det avsätts till ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram. Inför ett handlingsprogram för hur staten kan stödja och bidra till uppkomsten av nya förnyelsebara biodrivmedel. Regeringen ska återkomma med förslag på ett sådant handlingsprogram. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör utvärdera och förändra lagstiftningen för statens miljöbilsdefinition, så att nya regler kan träda i kraft . Gällande lagstiftning för statens köp av miljöbilar gäller från . Lagen är ett resultat av samarbetet mellan v, mp och s. Tanken var att lagen skulle revideras . Vid revideringen var det tänkt att se över gränserna för vad som ska räknas som miljöbil när det gäller utsläppsnivåer och bränsleförbrukning. Även en förändring som leder till att fler utryckningsfordon är miljöbilar är väsentlig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör ta bort tullavgiften på importerad etanol. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har det kraftigt ökande priset på fossila bränslen gjort att etanoldrift blivit ekonomiskt intressant för svenska fordonsägare. Just nu ser vi en tendens med sjunkande råoljepriser, som priset på etanol stiger. Detta är en oroande utveckling, eftersom det riskerar att minska efterfrågan på etanol och därmed på miljöbilar. Orsaken till det stigande etanolpriset är dels ökande tullhanteringskostnader, dels ökad efterfrågan i hela världen på etanol. I motion (2006/07:Fi245) med anledning av prop. 2006/07:1 avsätter vi 200 miljoner för att finansiera statens intäktsbortfall när tar bort tullen på importerad etanol. Vi vill även att regeringen i EU kraftfullt verkar för att tullavgifterna för etanol utanför EU tas bort. Detta ska ges regeringen till känna. Vare sig koldioxidskatt eller energiskatt ska tas ut på biobränslen. Etanol eller biogas är befriade från energi- och koldioxidskatt. Orsaken är att stimulera till ökad användning av ett miljövänligare bränsle. Vi anser att det är av stor betydelse att skattebefrielsen kvarstår långsiktigt för de förnyelsebara drivmedlen. Regeringen bör skyndsamt utreda om det är möjligt att med hjälp av ekonomiska styrmedel gynna försäljningen av förnyelsebara drivmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ändra fordonsskatten enligt förslag, så att vi får en ännu mer koldioxidrelaterad fordonsskatt. Den nya fordonsskatten som började gälla är omlagd från en viktbaserad fordonsskatt till en koldioxidbaserad skatt. Det är en lagstiftning som medverkat till och ställt oss bakom. Dock skulle fordonsskatten kunna vara ännu mer miljöinriktad. har lämnat ett förslag som innebär att den fiskala basskatten på avskaffas, och istället höjer man koldioxidkomponenten från /g CO2 till /g CO2. Det skulle då betyda att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas. För dessa bilar kan en sådan fordonsskatteförändring betyda att de får en sänkt fordonsskatt med , medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt med . Förslaget är statsfinansiellt neutralt, eftersom det endast sker en omfördelning av intäkterna från fordonsskatten. Detta ska ges regeringen till känna. Regeringen bör utreda om det är möjligt att införa en koldioxidbaserad fordonsskatt för äldre bilar, som har både högre bilavgasutsläpp och högre koldioxidutsläpp. Detta kommer sig av att äldre bilar ofta har sämre teknik, både avseende hälsofarliga bilavgaser och bränsleeffektivitet, samt att bilar med ålder och körsträcka släpper ut mer bilavgaser på grund av förslitning. har föreslagit att bensinbilar utan katalysator och dieselbilar av årsmodell och äldre ska ges ett påslag för att internalisera de högre bilavgasutsläppen och bidra till ökad bränsleeffektivitet. I stället för att höja fordonsskatten för äldre bilar generellt tror vi att det skulle vara bättre att förändra fordonsskatten för dessa bilar så att den blir koldioxidrelaterad på liknande sätt som den fordonsskatt vi föreslår för nya bilar. Det kan finnas problem med att retroaktivt införa ett nytt system i en gammal konstruktion. Därför bör frågan utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Inför kilometerskatt för tunga fordon i . Det är lastbilstransporterna som stått för den största delen av trafikökningen på vägarna. För att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera bränsleeffektivare fordon kan det vara nödvändigt att successivt höja dieselskatten och/eller att införa en kilometerskatt för tunga fordon. () utreder hur ett konkret förslag till kilometerskatt för tunga fordon skulle kunna genomföras i . Utredningen är beräknad att vara klar . Regeringen bör efter utredningen om kilometerskatt för tunga fordon presenterats återkomma med när ett sådant system skulle kunna införas i . Detta bör ges regeringen till känna. är den lägre än bensinskatten. Bensinfordon ger något större utsläpp av växthusgaser än dieselfordon beroende på att dieselmotorn har högre verkningsgrad och alltså använder bränslet effektivare. Men diesel ger i sin tur upphov till större utsläpp av kväveoxider, partiklar och cancerframkallande ämnen än bensin. Det ena drivmedlet är därför inte bättre än det andra. Huvudstrategin måste vara att ersätta de fossila bränslena med förnyelsebara. Så länge detta förhållande råder bör bensin och diesel likställas i beskattning. Det som är avgörande för nivåerna på diesel- och bensinskatten är vilken total miljöpåverkan respektive drivmedel orsakar. Vi ser gärna att drivmedelsskatten delas in i tre delar en koldioxidkomponent, en fiskal komponent (dvs. energiskatten) och en komponent för övriga miljöegenskaper. Vi föreslår i budgetmotionen med anledning av prop. 2006/07:1 att det sker en höjning med för dieselskatten, som denna skatteintäkt på 280 miljoner används för att sänka fordonsskatten på dieselbilar. På så sätt styr vi mot ett högre pris på de rörliga transportkostnaderna och ett lägre på de fasta transportkostnaderna. Det påminner därför om samma system som kilometerskatt för tunga fordon, vilket vi vill införa så snart det är möjligt. Växlingen mellan höjd dieselskatt och sänkt fordonsskatt för dieselbilar är ett första steg mot ett system som påminner om kilometerskatt för tunga fordon. Förmånsskattesystemet ska ändras så att det baseras på bilarnas miljöpåverkan. Regeringen bör utreda hur förmånsskattesystemet kan ändras så att förmånsvärdet kan kopplas till bilarnas koldioxidutsläpp. (med bl.a. representanter från och ) har pekat på att en ändrad förmånsbeskattning är en av tre viktiga åtgärder för att få fram bränslesnåla fordon. Detta ska ges regeringen till känna. Regeringen bör tillsätta en utredning om det är möjligt att införa miljöbaserad försäljningsskatt för personbilar. är ett av få länder som inte har en försäljnings- eller registreringsavgift. Miljövårdsberedningen, miljöorganisationer och Utredningen om en handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (SOU 2005:51; Bilen, biffen och bostaden) anser att ska införa en försäljningsskatt. Det är viktigt att ge tydliga signaler om vilken väg samhället vill att fordonstillverkare ska gå. Vi vill utreda om det är möjligt att införa en miljöbaserad försäljningsskatt för personbilar. Detta ska ges regeringen till känna. En utredning bör tillsättas för att få till ett reseavdragssystem som inte missgynnar kollektivtrafikresenärer, vilket dagens system gör. Det bör vara möjligt att hitta ett system som gynnar den enskilda att färdas med kollektivtrafik där så är möjligt, som det inte missgynnar den som bor i glesbygd och därmed inte har något alternativt färdsätt. Detta ska ges regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med ett förslag till regional differentiering av beskattningen av bilismen. Förslag på höjning av skatter på fossila drivmedel möter ofta på motstånd från glesbygdsbilister, motor- och väglobbyorganisationer. Om man studerar det faktiska resandet i olika regioner finner man att det genomsnittliga antalet resor, restiden och reslängden är relativt lika över landet. Kortast restid har man i tätorter i norra delen av landet och längst i , storstadsregionerna och samt norra glesbygden. Regionalpolitik ska i första hand bedrivas genom styrmedel som är miljöneutrala eller miljöförbättrande, och inte genom subvention av miljöskadliga företeelser, exempelvis fossildrivna vägtransporter. Ekonomiska styrmedel som t.ex. koldioxidskatt på fossila drivmedel är nödvändiga för att nå miljömålen. På grund av långa avstånd i glesbygd kan dock generellt höjda kostnader för att använda motorfordon bli en börda där tillgången till kollektivtrafik och service är dålig. Vi anser därför att beskattningen av bilismen måste differentieras utifrån regionala skillnader. Fordonsskatten är redan nedsatt i 35 kommuner i sju skogslän i inlandet. En åtgärd kan vara att sänka avdragsgränsen för bilreseavdraget i de områden som har sänkt fordonsskatt. Regeringen bör återkomma med ett förslag till regional differentiering av beskattningen av bilismen. Detta ska ges regeringen till känna. En regional differentiering av vägtrafikens kostnader görs om man t.ex. inför trängselavgifter i tätorter. Detta gör att vägtrafiken kan betala sina samhällsekonomiska kostnader där den gör mest skada. Regeringen bör införa särskilda bestämmelser rörande detaljhandelsanläggningar i externa lägen i (PBL), i syfte att utveckla befintliga stadskärnor. När externa affärer etableras börjar fler använda bilen och man åker längre. Ökat bilberoende ger miljöpåverkan med buller, resursförbrukning, barriäreffekter från nya vägar och mer asfalt, ökad energiförbrukning och utsläpp av hälso- och klimatstörande ämnen. Lagstiftningen på området bör skärpas. I den fortsatta beredningen av dessa frågor bör man eftersträva ett stopp för vidare utbyggnader av dagligvaruhandeln i externa lägen. Detta ska ges regeringen till känna. På samma sätt som man gjort i exempelvis , i avvaktan på lagändringar, bör enligt motionen omgående ett moratorium mot externa köpcentrum införas. Detta ska ges regeringen till känna. De statliga myndigheterna bör göra den miljöanpassade resan till norm och varje myndighet bör anta en resepolicy. Om de statliga verksamheterna har effektiva och miljöanpassade transporter leder det lätt till att detta uppfattas som norm. Det sänder ut positiva signaler om vilken väg man både bör och kan gå. Detta ska ges regeringen till känna. Kommuner bör ges rätt att ta ut trängselavgifter i tätort. Den intensiva privatbilismen i våra större städer är ett stort miljöhot och måste åtgärdas. Då krävs det att kommunerna ges verktyg att förbättra situationen, och ett viktigt verktyg är då rätten att införa trängselavgifter kombinerat med betydande satsningar på den kollektiva trafiken. Det råder en viss oklarhet om kan delegera till kommuner att införa trängselavgifter eller om det måste till en ändring av grundlagen. Hur som helst bör kommuner ges rätt att ta ut trängselavgifter i tätort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill att trängselavgifterna återinförs i och att intäkterna används till att förbättra kollektivresandet i . Stockolm har i folkomröstning tydligt tagit ställning för trängselskatter. Från statligt håll har lovat att följa folkomröstningsresultatet. Det kommunala självstyret måste råda. Det är därför en självklarhet att trängselavgifterna återinförs i och att intäkterna används till att förbättra kollektivresandet i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I övrigt när det gäller frågan om trängselskatt utvecklar vi vår politik i en annan motion. Kommuner ska kunna ålägga verksamhetsutövare att etablera transportplaner, för minskat transportbehov och miljövänligare resor. Mycket talar för att ett upprättande av transportplaner skulle få positiva effekter för att minska transporternas miljöbelastning. Detta bör ges regeringen till känna. står bakom propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (2005/06:127) som innehåller förslag till riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Förslagen syftar till en ökad fokusering och koncentration av resurserna samt till att öka ambitionsnivån när det gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser på energiområdet i kommersiella produkter. Energiforskningen bör stärkas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska ske. Det ska ges regeringen till känna. Klimatforskningen handlar bl.a. om klimatets förändring och om hur samhället och naturmiljön kan påverkas av klimatförändringar. Forskningen inriktas också på åtgärder för att begränsa utsläpp av växthusgaser, liksom anpassning till ett förändrat klimat. Forskningen ger underlag och kompetens till de globala klimatförhandlingarna samt till nationella klimatpolitiken för att begränsa effekterna av klimatförändringar. Regionala analyser av klimateffekter är viktiga gällande t.ex. behovet av anpassningsåtgärder. Klimatforskningen behöver förstärkas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska ske. Det ska ges regeringen till känna. Förslag på åtgärder: Energiforskningen bör få mer resurser. Det finns ett stort behov av att forska kring förnyelsebara energislag. Staten bör stödja forskning om bioraffinaderier, som producerar både el, värme och gasformiga och flytande drivmedel och ibland även kemikalieråvaror på effektivast möjliga sätt. Vidare forskning om uttag av bioenergi ur jord- och skogsbruket är nödvändig. Solenergi, vätgas och vågenergi har potential, speciellt vätgasen som drivmedel, men utveckling av dessa förutsätter mer forsknings- och utvecklingsarbete. Ytterligare forskning om energieffektivisering inom industrin och bostäder och lokaler behövs. I motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 21 föreslår vi höjt anslag för energiforskning med sammanlagt . Det innebär att energiforskningsanslaget uppgår till 1,1 miljarder . Staten bör stödja både forskning och uppförande av pilot- och demoanläggningar som tillverkar förnyelsebara drivmedel. Vi föreslår i motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 22 att det avsätts till ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram. Klimatforskningen bör få mer resurser. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvar för att finansiera grundläggande klimatforskning samt för att samordna klimatforskningen. I motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 20 föreslår vi att Formas får höjt anslag med 180 miljoner för perioden 20072009, varav minst 90 miljoner ska gå till klimatforskning. Formas anslag uppgår då till . I samma motion föreslår vi att () ska få höjt anslag på , varav minst 36 miljoner ska gå till klimatforskningen. Vi utvecklar våra idéer och tankar om energiomställningen i motionen Energiomställning 2006/07:N296. Våra konkreta budgetförslag inom energiområdet återfinns i motion med anledning av prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 21. Att hushålla och effektivisera energianvändningen är av avgörande betydelse för energiomställningen och klimatarbetet. Effektivare energianvändning innebär att samma produkt- och välfärdsnytta kan produceras med lägre energiåtgång och till lägre kostnader. Det skapar utrymme för minskat beroende av ändliga resurser som olja, kol, fossilgas och uran. Enligt och anger den energiintensiva industrin, hustillverkare och energirådgivare att energi- och elskatten bedöms vara de viktigaste incitamenten till att energieffektiviseringar sker (Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken 2006). Det finns en mycket stor potential för att energieffektivisera. Enligt om energi finns en kostnadseffektiv potential på 20 procents energibesparing inom EU, och energirådgivarna bedömer att det är möjligt att effektivisera el- och värmeanvändningen i med sammantaget . Vi föreslår därför nya satsningar på energieffektivisering. Sektorn bostäder och service har halverat sina utsläpp . Sammantaget har sektorn minskat sina utsläpp med . För att fasa ut även resten av den fossila bränsleanvändningen inom sektorn föreslås här ett antal energieffektiviseringsåtgärder. Förslag på åtgärder: Ta fram en nationell handlingsplan för effektivare energiutnyttjande med årliga mål. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. har presenterat en handlingsplan för effektivare energiutnyttjande. Vår bedömning är att det är fullt möjligt att effektivisera /år. Tydliggör ansvaret för energieffektivisering genom att skapa ett råd eller centrum för energieffektivisering som ska göra uppföljningar, specificera höjda målsättningar samt utveckla och föreslå nya åtgärder för att nå målsättningarna. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. De miljöförbättrande åtgärder som kan ge skattereduktion , t.ex. konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning till hållbar energiförsörjning, ska fortgå. Stöden finansieras i vår budget genom förstärkning av inkomstsidan. noterar med glädje att de borgerliga partierna fortsätter det arbete som vi initierat. Inför vita certifikat. Vita certifikat innebär att alla eldistributörer (eller annan lämplig aktör) måste leverera en viss mängd energieffektivisering. På så vis skapas en marknad för handel med effektiviseringsåtgärder s.k. vita certifikat. Genom olika incitament som miljöcertifiering och energideklarationer ska produktion av energisnåla produkter stödjas så att t.ex. energisnåla vitvaror blir billigare än energislukande. Åtgärderna ger både minskade utsläpp av miljöskadliga ämnen och lägre drifts- och underhållskostnader. Regeringen bör skyndsamt ta fram förslag på hur vita certifikat ska kunna införas. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Inför rörlig eltaxa. Slöseri med el bör tydliggöras. Regeringen bör tillsätta en utredning över hur ett system med enbart en rörlig eltaxa kan genomföras för att stimulera effektivisering.