ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Kr40 · 2006-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till de centrala amatörkulturorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkbildningsanslaget inte skall användas till att finansiera forskning om folkbildningen. delar regeringens uppfattning att amatörkulturen har en stor betygelse, men den bör växa underifrån som ett komplement till den professionella kulturen. Därför behöver den lokala och regionala kulturverksamheten förstärkas. har tidigare i olika sammanhang föreslagit ökade bidrag bl.a. till de fria grupperna. Vi föreslår i stället att bidragen till regionerna förstärks så att de får möjlighet att tillsammans med kommunerna och folkbildningen utveckla amatörkulturen. motsätter sig därför att de centrala amatörkulturorganisationerna ska få ökade statliga bidrag. Detta bör ge regeringen till känna. Regeringen avser att återkomma med förslag om höjning av folkbildningsanslaget. Även har tidigare i olika sammanhang yrkat på en sådan höjning. Vi återkommer när regeringens konkreta förslag föreligger. Regeringen avser också att inom ramen för denna höjning öronmärka vissa resurser för en ökad satsning på forskning inom folkbildningens område. anser liksom regeringen att det är viktigt med en ökad forskning om folkbildningen och om vuxenutbildningen över huvud taget. Den kartläggning som gjorde omkring visade att forskning om vuxenutbildningen var underdimensionerad i jämförelse med övrig pedagogisk forskning. Den som fanns handlade huvudsakligen om utbildning i arbetslivet och högskolan. anser emellertid inte att folkbildningsanslaget ska användas till forskning. Av de resurser som universitet och högskolor disponerar för forskning bör en ökad andel användas till forskning om folkbildning och vuxenutbildning. Vi vill värna om forskningens frihet och kvalitet. Därför bör inte en statlig myndighet som ha inflytande över vilken forskning som ska bedrivas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GT02L20 · 2006-04-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett 020-nummer för att stärka konsumentskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lokalisera ett konsumentrådgivningscentrum till län. Den kommunala konsumentrådgivningen är frivillig, vilket får till följd att det ser olika ut i kommunerna. Det har visat sig att den kommunala konsumentrådgivningen, genom sin lokala förankring, är det mest effektiva verktyget för att stödja konsumenterna. Trots detta saknar 36 av 290 kommuner konsumentrådgivare, vilket innebär att det finns konsumenter som står utan stöd och hjälp i konsumentfrågor. Många mindre kommuner lägger ned den egna konsumentrådgivningen och väljer i stället att gå samman med flera närliggande kommuner för att kunna erbjuda vägledning. På så sätt tillförsäkras konsumentrådgivning trots att det inte finns någon rådgivare i den egna kommunen. Som konsument möter man helt andra försäljningsmetoder än . Möjligheten att handla varor och tjänster via Internet har ökat markant och därmed också problemen. Många konsumenter känner sig osäkra på vilka rättigheter de har och är även osäkra på hur de ska utnyttja de rättigheter som de har enligt konsumentlagstiftningen. Detta ställer krav på nytänkande när det gäller konsumentrådgivning. För att kunna påverka pris och kvalitet krävs kunskap om olika alternativ och om vilka rättigheter konsumenterna har. Det kräver starka konsumentorganisationer och förbättrad konsumentrådgivning. För att öka tillgängligheten till konsumentrådgivning bör det inrättas ett så kallat 020-nummer för att stärka konsumentskyddet. Detta 020-nummer kan bemannas genom att det inrättas ett konsumentrådgivningscentrum liknande de callcenter som finns runtom i landet. Ett sådant konsumentrådgivningscentrum kan lokaliseras till län.
mot · GT02MJ24 · 2006-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nivån på avgiften för kärnavfallshanteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett strikt betalningsansvarsgenombrott för att vid behov trygga finansieringen av kärnavfallets slutförvaring måste säkerställas. Ännu har inget land i världen i praktiken bestämt sig för hur de ska slutförvara sitt kärnavfall. Den huvudmetod som förespråkas är inkapsling i olika lager och så nedsänkning i djupt specialkonstruerat bergrum där de geologiska förutsättningarna är så stabila som möjligt. För detta krävs egentligen att man kommer djupt ner i berget, i storleksordningen , och framför allt att grundvattnet inte rör sig. diskuteras mest slutförvaringsmöjligheter , där vatten cirkulerar. Att öka säkerheten genom att borra djupare och komma ned till vattenstabila geologiska förhållanden är givetvis dyrare. Vad kostnaderna för att åstadkomma en säker slutförvaring är vet ingen. Speciellt som ingen säkert kan veta hur inkapslade material reagerar på mycket långvarig strålning. Vad man däremot nästan säkert vet är att alla budgetar för större infrastrukturprojekt spräcker ramarna. Hallandsåstunneln är kanske ett ytterlighetsfall, men det kanske slutförvaringsprojektetet också blir under sin extremt långa livstid. Redan i projekteringsstadierna bryter nu de planerade tunnlarna för t.ex. tågtrafiken under sin budget ett flertal gånger. Sannolikheten att fonderade pengar till kärnavfallsförvaringen i slutänden ska ha täckt alla uppkomna kostnader är således en öppen fråga. Sannolikheten att det finns en motpart som kan betala en eventuell merkostnad den dagen en sådan eventuellt uppstår är också svårbedömd. anser att frågan om att staten ska flytta risken för att täcka upp en underfondering från skattebetalarna till energibolagen som mycket viktig. Det säger en del om vilken sannolikhetskalkyl de gör. För varje tillförd kilowatt-timme kärnkraftsel ska enligt det nya lagförslaget i stället för tidigare fonderas. Överskottet från att tillföra kärnkraftsel till dagens alltmer europeriserade elpris är i storleksordningen hundra gånger mer. Och alla experter säger att elpriset och därigenom marginalerna kommer att öka ytterligare. Att under de omständigheterna riskera att kärnkraftsavfallsfonderingen underfinansieras är inte rimligt. Därför föreslås att avgiften för kärnavfallshanteringen höjs betydligt. Dessutom bör ett strikt betalningsansvarsgenombrott säkerställas, så att de bolag som avsatt pengar till fonden får skjuta till mer pengar om det visar sig att gjorda fonderingar inte förslår.
mot · GT02MJ25 · 2006-04-05 00:00:00 — beslutar att avslå propositionen med undantag av föreslagen förändring i 27 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. begär att regeringen återkommer till med lagförslag om hur avgiften för kärnavfallshantering skall beräknas samt riskavgiften. Proposition 2005/06:183 I föreliggande proposition föreslås en ny lag om finansiella åtgärder i syfte att säkerställa att resurser finns för den framtida hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Vi anser att propositionen överlag är alltför öppen och oprecis i sina lagförslag. Denna kritik delas inte minst av Lagrådet som regeringen hörsammat endast i vissa delar. För det första saknas en precisering av hur avgiften för kostnaderna för kärnavfallshantering ska beräknas. Enligt propositionen ska detta beslutas i förordning av ansvarig myndighet. För det andra anser precis som vissa remissinstanser att inte heller riskavgiftens storlek är tillräckligt preciserad i propositionen. Härigenom tror sig regeringen uppnå en högre flexibilitet. Vi kristdemokrater anser att flexibilitetsargumentet är svagt och att en tydlig lagstiftning skulle vara mer rättssäker. Propositionens förslag i dessa delar kan också leda till finansiell osäkerhet bland dem som investerar i och bedriver elproduktion genom kärnkraft. Den flexibilitet som regeringen anser sig uppnå blir ombytt ett hot mot elproducenterna som leder till minskad flexibilitet och ökad passivitet. yrkar därför att beslutar att uppdra åt regeringen att återkomma till med ett mer preciserat lagförslag om hur avgift för kärnavfallshantering ska beräknas samt hur riskavgiften ska beräknas. von der Esch (kd) Skånberg (kd)
mot · GT02MJ31 · 2006-04-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör skaffa överblick och kontroll över tillströmningen av regeringsuppdrag till , samt principiellt ta ställning till vad som är en lämplig balans mellan politikutformande och politikgenomförande uppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör klarlägga roll som central tillsynsvägledare samt beakta vilka konsekvenser uppkomsten av informella nätverk för ömsesidigt stöd m.m. får för den centrala tillsynsvägledningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör göra riskbedömningar av vilka konsekvenser förändringar av finansiella villkor under löpande verksamhetsår kan få för de långsiktiga möjligheterna att uppnå miljöpolitiska mål. har granskat regeringens styrning av och redovisat resultatet i rapporten av (RiR 2006:2). Granskningen visar att har fått allt mindre tid och resurser att ägna åt att genomföra miljöpolitiken, detta som följd av att verket i ökad utsträckning arbetar med att bistå regeringen med att utforma ny politik. Förändringen har enligt inte varit följden av några principiella överväganden utan har snarare haft karaktären av en glidande utveckling. vägledning av miljöarbetet inom länsstyrelser och kommuner har minskat i omfattning och blivit mindre konkret. Denna utveckling står i strid med de upplevda behoven inom länsstyrelser och kommuner som efterfrågar mer central vägledning. En ryckig anslagshantering har gjort det svårare för att långsiktigt uppnå de miljöpolitiska målen. Det kan finnas skäl för regeringen och att överväga om verkets nuvarande tillsynsvägledning har fått tillräckliga resurser och lämplig organisation. Snabba och oväntade nedskärningar i anslagstilldelningen kan medföra långvariga negativa effekter för den verksamhet som drabbas. Det samlade intrycket från granskning är att det praktiska genomförandet av miljöpolitiken har fått sämre förutsättningar genom den styrning som utövats av regeringen. instämmer med i uppfattningen att den beslutade miljöpolitiken bör genomföras i former som är effektiva och uthålliga. Att arbete med genomförandet trängs undan av det fortgående arbetet med att utforma ny politik är inte rimligt. Dessa frågor behöver uppmärksammas mer, såväl av regeringen som av , och att åtgärder behövs för att genomförandet av miljöpolitiken ska få bättre förutsättningar. von der Esch (kd) Skånberg (kd)
mot · GT02MJ33 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rekommendationer. delar i stora stycken synpunkter på regeringens styrning av . skaffa överblick och kontroll över tillströmningen av regeringsuppdrag till samt principiellt ta ställning till vad som är en lämplig balans mellan politikutformande och politikgenomförande uppgifter klarlägga roll som central tillsynsvägledare samt beakta vilka konsekvenser uppkomsten av informella nätverk för ömsesidigt stöd m.m. får för den centrala tillsynsvägledningen göra riskbedömningar av vilka konsekvenser förändringar av finansiella villkor under löpande verksamhetsår kan få för de långsiktiga möjligheterna att uppnå miljöpolitiska mål. instämmer i rekommendationer och anser att de ska följas.
mot · GT02MJ38 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall spela en framträdande roll när det gäller att utforma EU:s fiskeripolitik. Det är välkommet att regeringen redovisar hur den tänker sig delar av den framtida fiskeripolitiken vad gäller både yrkesfiske, vattenbruk och fritidsfiske. Under den allmänna motionstiden lämnade en fiskeripolitisk motion som ännu inte behandlats av .
mot · GT02MJ51 · 2006-04-12 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skyndsam översyn av den framtida hanteringen av miljöfarligt avfall vid en avreglerad marknad. har en bra avfallshantering sett i en internationell jämförelse. Bakgrunden till detta är den roll och ansvar kommunerna haft i avfallsprocessen. Genom en avreglering av marknaden vet vi erfarenhetsmässigt att ett ökat kontrollsystem erfordras. Förslaget till en avreglerad marknad är att åstadkomma en ökad konkurrens och därmed lägre priser. Detta är lovvärt men måste en stringent kontroll av farligt avfall finnas från det att avfallet uppstår tills det når avfallsmottagare som kan säkerställa en miljöriktig avfallshantering. En sådan kontroll ska finansieras enligt principen för förorenarnas ansvar. Hur en sådan kontroll ska hanteras beskrivs på ett undermåligt sätt i propositionen och måste tydliggöras. Alternativet med en tillsyn via länsstyrelse kan ifrågasättas då flödet av miljöfarligt avfall i större omfattning kommer att transporteras över hela landet och i vissa fall över landets gränser. Detta utesluter även ett kommunalt ansvar. I stället bör andra former för tillsynen övervägas så att resultatet inte blir en sämre miljö med farligt avfall på avvägar eller i orätta händer. En skyndsam översyn bör därför göras så att tillsynen över hanteringen av miljöfarligt avfall säkerställs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02N19 · 2006-04-04 00:00:00 — begär att regeringen skall återkomma till med ett förslag om ett sanktionssystem för nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen, i enlighet med vad som anges i motionen. begär att regeringen skall återkomma till med ett förslag som åtgärdar de problem som uppkommer för konsumenterna på grund av stora skillnader mellan preliminärdebitering och slutlig debitering för el, i enlighet med vad som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om centralt anläggningsregister. Vi välkomnar att regeringen till slut effektuerar beställning av lagförslag som förbättrar kundernas ställning på elmarknaden, särskilt vid leverantörsbyte. Men det är i hög grad anmärkningsvärt att förslagen på flera punkter är så verkningslösa. Regeringen bedömer att ett särskilt sanktionssystem mot nätkoncessionshavare som inte uppfyller kraven i ellagen vid byte av elleverantör inte bör införas. Vi delar inte regeringens bedömning. Tvärtom anser vi att det både på principiella grunder och för att stärka elkundernas ställning är viktigt att regelbrott kan resultera i sanktioner. Vi vill därför att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om ett sådant sanktionssystem. Regeringen anser inte heller att en särskilt preskriptionstid bör införas för fordringar gentemot konsumenter avseende försåld och överförd el. Skälet till att frågan rests är att systemet med preliminärdebitering gör att konsumenter långt i efterhand kan mötas av betydande fordringar från elleverantörerna till följd av skillnaden mellan den preliminära debiteringen och den faktiska förbrukningen. Vi anser att det nuvarande systemet kan få orimliga konsekvenser för den enskilde. bör begära att regeringen återkommer till med ett förslag som kommer till rätta med dessa problem. Utredningen (SOU 2004:129) föreslår att ett centralt anläggningsregister inrättas. Regeringen menar att ett sådant register måste kombineras med en nationell samordning av anläggningsidentiteter för att uppnå avsedd effekt. Vi delar denna bedömning. Till skillnad från regeringen anser vi dock att ett sådant centralt anläggningsregister och nationell samordning av anläggningsidentiteter bör införas . Detta bör ges regeringen till känna. Vi noterar också att regeringen på flera punkter inte anser sig redo att lägga förslag till . Man anser att reglerna kring småskalig elproduktion bör utredas vidare. Frågan om koncession för distributionsledningar för naturgas bör utredas ytterligare. Slutligen anser regeringen att frågan om anvisad gasleverantör bör analyseras ytterligare. Det är inte ett orimligt krav att regeringen färdigställer sina utredningar innan förslag läggs till .
mot · GT02N20 · 2006-04-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på hög kvalitet inom energiforskningen. avslår regeringens förslag att skall ansvara för statliga medel till energiforskningen. Vi moderater stödjer att betydande resurser används för energiforskning. Det är vår övertygelse att vår framtida energiförsörjning endast kan lösas på ett sätt som uppfyller högt ställda krav på miljö och säkerhet som industrins och hushållens behov av energi till konkurrenskraftiga priser genom att bejaka tekniska framsteg och avancerad forskning. Vi välkomnar därför att regeringen vill ge finansieringen av energiforskningen ökad långsiktighet, och att den ligger på en hög nivå. Däremot är det beklagligt att regeringen presenterar en proposition på ett så viktigt område som är så tom på innehåll. En betydande del av propositionen upptas av tämligen innehållslös retorik och otydliga förslag såsom att insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall kompletteras med visioner, operativa mål och delmål. Vi anser vidare att propositionen andas en övertro på att en stark statlig styrning av forskningens inriktning skall ge snabba resultat. Regeringens syn präglas av önsketänkande om forskningens möjligheter på kort sikt. Forskning och utveckling är ett mycket långsiktigt och tålamodsprövande arbete. Vi tror mot den bakgrunden att för stark statlig styrning riskerar att skada forskningen. Forskningen riskerar att styras av tillfälliga politiska trender snarare än forskarsamhällets och näringslivets bedömning av vilka forskningsområden som är lovande. som det är viktigt att ge tydliga prioriteringar för den statligt finansierade energiforskningen menar vi att propositionens förslag till hård detaljstyrning till viss teknik, och bort från annan, illustrerar detta problem. Regeringens förslag får också kritik från flera remissinstanser på denna punkt. I propositionen saknas vidare tydliga krav på utvärdering av forskningens kvalitet. anser att all statligt finansierad forskning skall uppfylla högt ställda krav. Grundforskning skall vara av hög akademisk kvalitet och vara internationellt gångbar. Statlig finansiering av mer tillämpad forskning skall ha som tydligt syfte att underlätta kommersialisering av forskningsresultat. Förslaget att låta ansvara för forskningsmedlen bör bl.a. mot denna bakgrund avvisas. Vår bedömning är att hög kvalitet inte främjas av detta förslag. Även på andra grunder förefaller det särdeles olämpligt att låta ansvara för fördelningen av de statliga energiforskningsmedlen. En av viktigaste uppgifter är att övervaka konkurrensen på energimarknaden. Detta låter sig svårligen förenas med att sy ihop forskningsprojekt, där det i många fall är lämpligt att flera aktörer på energimarknaden samarbetar. som granskande aktör skall inte bedriva egen verksamhet, ty då blir granskningen meningslös. Man kan inte granska sig själv. Även av detta skäl bör propositionen avvisas i denna del.
mot · GT02N24 · 2006-04-04 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med ett förslag när frågan om vindkraftsetableringar utretts färdigt. Vi moderater välkomnar åtgärder som underlättar för företag och för industrietableringar. Vi strävar efter stabila spelregler på energimarknaden. Vindkraften är inget undantag. Därför välkomnar vi att regeringen analyserar onödiga hinder för vindkraftsetableringar, och vilka åtgärder som kan vidtas för att undanröja sådana hinder. Vi ställer oss dock frågande till att regeringen väljer ut en enskild näring för denna särbehandling. Vi anser att alla typer av industrier, byggnader eller andra anläggningar som kan ha påverkan på miljö, natur eller hälsa skall prövas efter samma lagar. Det kan förvisso finnas skäl att förenkla och snabba på prövningar enligt bl.a. och , men detta problem är på inget vis unikt för vindkraftsetableringar, utan drabbar alla typer av företag. som har påpekat, och lagt förslag till , om enklare och snabbare tillståndsprocesser, planhantering och miljöprövningar, är det viktigt att också betona att förändringar måste ske så att legitima intressen för att skydda t.ex. den lokala miljön värnas. Vi moderater motsätter oss inte vindkraftsetableringar som sådana, men det är av stor betydelse att lokala intressen och allmänna miljö- och naturvårdsintressen inte åsidosätts just för att det är fråga om en vindkraftsetablering. Regeringen föreslår också att fastighetsskatten på vindkraftverk bör sänkas. Inget egentligt underlag presenteras för detta förslag. I stället hänvisar regeringen till förslag att slopa fastighetsskatten på vindkraftverk. Vi finner detta utomordentligt märkligt, dels mot bakgrund av att det inte ingick i att lämna några förslag till förändringar på detta område energibeskattningen låg utanför utredningsuppdraget, något som utredningsmajoriteten valde att ignorera dels eftersom inte heller presenterar något underlag för sitt förslag. Förslaget tillkom närmast som av ett hugskott, huvudsakligen i syfte att hålla delar av det socialdemokratiska regeringsunderlaget på gott humör. Om förslaget realiseras isolerat innebär det en ökning av de redan stora subventionerna till elproduktion i vindkraftverk. Enligt vår bedömning är detta knappast förenligt med om statsstöd. Den föreliggande propositionen ger inte något underlag för att bedöma konsekvenserna av regeringens förslag. Det faktum att den tämligen stora mängd utredningar som ligger till grund för propositionen bara resulterar i två konkreta förslag från regeringens sida antyder också att denna fråga egentligen inte är färdigutredd. Vi anser att det vore lämpligt att regeringen tänkte klart och producerade ett mer genomtänkt förslag innan man går till med en proposition. Mot den bakgrunden yrkar vi avslag på propositionen och föreslår att begär av regeringen att den återkommer med ett nytt förslag när frågan är färdigutredd.