mot · GT02MJ57 · 2006-04-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medlemskravet för att miljöorganisationer skall kunna överklaga domar och beslut skall ändras till 1500 medlemmar eller betalande supportrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på associationsform ändras så att alla miljöorganisationer som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen skall kunna överklaga domar och beslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på verksamhetstid för att miljöorganisationer skall kunna överklaga domar och beslut skall ändras till . har en lång tradition av folkrörelser som arbetar för att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen. största ideella miljöorganisation grundades och har ca 168000 medlemmar. De andra stora nationella miljöorganisationerna grundades . Världsnaturfonden WWF har varit verksam i . WWF är organiserad som en stiftelse och dess verksamhet finansieras främst genom gåvor från allmänheten. I har WWF ca 138000 betalande supportrar och internationellt har organisationen ca 5 miljoner supportrar. är en ideell förening och en sammanslagning av som grundades respektive 1971. har föreningen ca 1800 medlemmar i medan dess internationella moderorganisation samlar omkring 1 miljon medlemmar världen över. har varit verksam i och har ca 65000 betalande supportrar och många ideellt aktiva, men är inte en ideell förening. Organisationen har 2,8 miljoner betalande supportrar världen över. är en barn- och som grundades och har ca 2500 medlemmar. Svenska Ekodemiker är en studentorganisation som fick sin start efter världstoppmötet om miljö och utveckling i . Den är organiserad som ett nätverk av miljöengagerade föreningar vid svenska universitet och högskolor och har med sina 40 medlemsorganisationer uppskattningsvis uppemot 1 500 supportrar. Utöver de nämnda miljöorganisationerna finns det mängder av andra organisationer som arbetar för att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen i , exempelvis , Föreningen , , Vattenvärnet, Gröna bilister samt . I takt med att miljömedvetenheten växer föds det nya miljöorganisationer. Sammanfattningsvis präglas miljöorganisationer av en stor mångfald och är såväl nationella som lokala. De är organiserade på olika sätt, exempelvis som ideella föreningar, stiftelser och nätverk, och de har varit verksamma olika . Sammantaget har de en mycket värdefull roll för det svenska natur- och miljöskyddet och för det folkliga engagemanget för dessa frågor. 3Miljöorganisationers rätt att överklaga beslut och domar Miljöorganisationernas möjlighet att överklaga beslut och domar på miljöområdet diskuterades länge i . I många andra länder har de ansetts representativa för vissa allmänna miljöskyddsintressen och därmed kunna driva dessa intressen även i rättsprocesser. I kunde de före tid överklaga miljöbeslut endast om de var berörda av beslutet i egenskap av markägare eller hade anknytning till området. Till slut infördes talerätt för miljöorganisationer genom införandet av 16 kap. 13 § . Överklagningsbara domar eller beslut får överklagas av ideell förening som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen, såvitt avser domar och beslut om tillstånd, godkännande eller dispens enligt denna balk. För att få överklaga domar och beslut skall en förening ha bedrivit verksamhet i under och ha lägst 2000 medlemmar. Härmed öppnades dörren för miljöorganisationer att överklaga miljöbeslut, men genom införandet av så höga kriterier för att få överklaga stängdes dörren för många miljöorganisationer. Två av de tre största miljöorganisationerna i är inte ideella föreningar och kan därför inte överklaga, trots att de har ett stort stöd bland allmänheten. Många av de ideella föreningarna har ett för lågt medlemsantal och kan av den anledningen inte överklaga, trots att de har ett gediget miljöengagemang och en demokratisk struktur. Bestämmelsen i 16 kap. 13 § har sedan ikraftträdande varit föremål för domstolsprövning, men tolkningen av bestämmelsen har dessvärre visat sig vara väldigt snäv, vilket gjorde det nödvändigt att förtydliga texten i paragrafen. För att bestämmelsen skall fungera som det är tänkt och för att skall kunna uppfylla kraven i Århuskonventionen och i EG-direktiv har det i propositionen sanktionssystem m.m. (2005/06:182) föreslagits en utvidgning av miljöorganisationers rätt att överklaga så att den gäller även villkor och prövningar enligt fler delar i . Det är emellertid otillfredsställande att kriterierna för att en miljöorganisation skall få överklaga är så högt satta att det i praktiken är endast några få miljöorganisationer som kan överklaga. Detta är djupt beklagligt eftersom det innebär att man inte tar vara på det djupa miljöengagemang som finns bland folkrörelserna i . 4Ändra kravet på medlemsantal Motiveringen att ha så höga krav på antal medlemmar anges i regeringens proposition Århuskonventionen (2004/05:65) vara att om alltför många grupperingar ges rätt att överklaga många olika beslut skulle det kunna inverka negativt på handläggningstider och fördröja genomförandet av tillståndspliktiga projekt. Många varnade för att den vidgade talerätten i 16 kap. 13 § skulle resultera i en kraftig ökning av antalet överklaganden och förlängda handläggningstider. utvärdering av miljöorganisationernas deltagande i miljöprocesser visade emellertid att de farhågor som fanns vid införandet inte infriats. Antalet överklagande har varit få, endast sjutton ärenden överklagades av miljöorganisationer, vilket skall ställas mot att de fem miljödomstolarna avgjorde sammanlagt 1100 överklagade mål enbart . Vidare visade utvärderingen att alla inblandade parter till mycket stor del upplevde miljöorganisationernas deltagande som positivt, speciellt om de kommer in tidigt i processen. Regeringen menar i propositionen Århuskonventionen att många medlemmar tyder på att det finns en god uppslutning kring organisationen och dess arbete. Med detta argument borde man även ta hänsyn till de betalande supportrar som miljöorganisationerna har, och inte enbart antalet medlemmar. Att kräva att ideella föreningar skall ha 2000 medlemmar är ett väldigt högt krav. Helt ideella föreningar har begränsade ekonomiska resurser och deras medlemmar är aktiva på sin fritid. Således har de svårt att hävda sig i konkurrensen om medlemmarna. Liksom de politiska partierna kämpar miljöorganisationer med vikande medlemsantal. Som jämförelse så har inte ens flera av de politiska ungdomsförbunden medlemmar. hade endast 1204 medlemmar (2004), hade 1874 medlemmar, och balanserade precis på gränsen med sina 2107 medlemmar. Ett mer balanserat krav vore att miljöorganisationerna skall ha 1 500 medlemmar eller betalande supportrar för att få delta i rättsprocesserna. Med det kravet skulle WWF, och uppnå medlemskravet. Det är fortfarande tveksamt om lokala organisationer kan uppnå 1500 medlemmar, men det är i alla fall ett mer realistiskt krav än 2000 medlemmar. bör därför ge regeringen till känna som sin mening att medlemskravet för att miljöorganisationer skall kunna överklaga domar och beslut skall ändras till 1500 medlemmar eller betalande supportrar. 5Ändra kravet på associationsform För att verkligen engagera fler miljöorganisationer i de rättsliga processerna är det nödvändigt att slopa kravet på att de skall vara ideella föreningar. Som tidigare påpekats så är varken Världsnaturfonden WWF eller ideella föreningar, men har ändå ett stort antal betalande supportrar. Regeringen påpekar själv i propositionen Århuskonventionen att det kan verka oändamålsenligt att en miljöorganisation med ett djupt engagemang i miljöfrågor inte skall ha samma möjlighet att föra talan som andra organisationer enbart för att den valt en annan associationsform. Regeringens motivering för att behålla detta stränga krav på ideell förening är dock att de ideella föreningarna är öppna för allmänheten och att medlemmarna kan vara med och påverka. Med ett sådant medlemsinflytande kan det antas att organisationen normalt företräder sina medlemmars intressen, medan t.ex. stiftelser inte har det medlemsinflytandet. Även WWF och informerar sina betalande supportrar om sin verksamhet och deras aktiviteter syns inte minst genom medierna. Organisationer som inte beter sig i enlighet med vad dess betalande supportrar anser mister dock sitt stöd hos dem. Av den anledning bör ge regeringen till känna som sin mening att kravet på associationsform ändras så att alla miljöorganisationer som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöintressen skall kunna överklaga domar och beslut. 6Ändra kravet på verksamhetstid Kravet på verksamhetstid för att få överklaga är att föreningen skall ha funnits i . Regeringen motiverar detta krav i propositionen Århuskonventionen med att det anses tala för stadga och livskraft i organisationen. Vidare påpekar regeringen att även om mycket nybildade organisationer kan besitta stor kunskap är det logiskt att en organisation som verkat har samlat på sig en större kunskap som bör tas till vara. Kravet innebär också att talerätten ges till breda organisationer, dvs. organisationer som inte skapats enbart för att driva en viss fråga. Helt nya organisationer kan vara mycket livskraftiga. Argumentet om att verksamhetstiden skulle påverka hur stor kunskap en miljöorganisation har är inte trovärdigt. Nybildade organisationer består av människor med skilda erfarenheter och kan mycket väl besitta all den nödvändiga kunskap som behövs. Det borde inte heller vara regeringens sak att på förhand utesluta organisationer för att de eventuellt inte har tillräckliga kunskaper. Om en organisation har kraftigt bristande kunskaper kommer den knappast att kunna driva en rättsprocess långt. Om det finns ett så starkt engagemang för en specifik miljöfråga så att en helt ny miljöorganisation får 1500 medlemmar inom 2 års tid bör det anses vara av stort värde att organisationen engagerar sig för den miljöfrågan. bör därför ge regeringen till känna som sin mening att kravet på verksamhetstid för att miljöorganisationer skall kunna överklaga domar och beslut skall ändras till .