ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02Sk9 · 2006-04-03 00:00:00 — avslår regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). I proposition 2005/06:163 föreslår regeringen en skattelättnad för alla personer som är bosatta inom stödområde A (inland). Skattelättnaden sker genom att grundavdraget höjs med per person och år. höjs dock grundavdraget tillfälligt med per person. Regeringen motiverar förslaget med att de geografiska nackdelarna med att bo i stödområde A medför ökade utgifter som staten bör kompensera. (m, fp, c och kd) anser inte att det är rätt att statens regler för inkomstbeskattningen ska anpassas efter levnadsomkostnaderna i olika delar av landet. Regeringen presenterar inte heller några belägg för att levnadsomkostnaderna skulle vara generellt högre i inland än i andra delar av . De stora geografiska avstånden i inland innebär att vissa levnadsomkostnader är högre än i övriga delar av . Å andra sidan är kostnaderna för boende betydligt lägre i inland än i stora delar av övriga . Alliansen anser dock att det behövs skattelättnader för att stimulera näringsverksamhet i inland. Vi avser därför att presentera ett förslag till sänkta arbetsgivaravgifter för tjänsteföretag i stödområde A i våra ekonomiska motioner senare i vår.
mot · GT02So37 · 2006-04-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt för anhörigfrågor bör förläggas till forskningsråd i . På grund av den demografiska och samhällsekonomiska utvecklingen har en ökad börda lagts på anhöriga till vårdbehövande äldre och andra närstående . Regeringen har därför uppdragit åt att utarbeta riktlinjer för ett nationellt för anhörigfrågor. Genom ett sådant kan kunskapsutveckling och forskning påskyndas och styras mot en mer tillämpad och praktisk inriktning. Enligt vår mening bör ett sådant förläggas i anslutning till en etablerad FoU-verksamhet med en bred kontaktyta i samhället. Där bör finnas relevant vetenskaplig kompetens med kunskap om och vana vid arbete med anhörigfrågor. forskningsråd bildades och är en av landets äldsta regionala organisationer för forskning och utvecklingsarbete inom offentlig sektor. Där har ett brett arbete med inriktning på en mängd olika samhällsfrågor utvecklats. Arbetet är i stor utsträckning länsövergripande. Äldrefrågorna har en mycket viktig plats, och Äldreforum vid forskningsråd är ett av landets mest etablerade och välkända regionala FoU-centrum inom äldreområdet. forskningsråd har hög vetenskaplig kompetens med disputerade forskare på många områden. Äldreforum disponerar kvalificerad personal inom medicin, samhällsvetenskap och beteendevetenskap. Det finns också särskild vetenskaplig kompetens inom ett område av central betydelse för ett för anhörigfrågor, nämligen kommunikationen mellan vetenskap och praktik. Detta tillsammans med forskningsråds goda kontakter med andra FoU-centrum inom äldreområdet, och Kommuner och Landsting (SKL) ger goda förutsättningar för att den kunskap som genereras förs vidare till såväl praktiken som akademin. Med stöd av och i samarbete med genomförde forskningsråd projektet anhöriglän 1997. Projektet fick stor nationell betydelse och bildade startpunkten för det intensivare arbete med anhörigfrågor som kom igång . Därefter har forskningsråd genomfört ett flertal projekt inom anhörigområdet och bidragit aktivt till den nationella kunskapsuppbyggnaden. Goda vetenskapliga kontakter har skapats, både regionalt, nationellt och internationellt. Med hänvisning till forskningsråds goda förankring i både vetenskapssamhället och i praktiken och till dess upparbetade kompetens i frågor av relevans för anhörigstödet anser vi att ett nationellt för anhörigfrågor bör förläggas till denna organisation.
mot · GT02So38 · 2006-04-03 00:00:00 — En personalgrupp bör kunna ta över driften av en verksamhet i ett första skede utan föregående upphandling. Vi föreslår att ett avknoppningsstöd införs som ger personalen förutsättningar att förbereda sig inför ett övertagande av en verksamhet. Skapa fasta utbildnings- och karriärvägar för omsorgspersonalen. Låt dem som vill få läsa till legitimerade sjuksköterska på halvfart, och låt dem, som kallas undersköterskor och biträden, få utbildas/utvecklas i sina uppgifter. De kan bli sköterskor med specialistkompetens för demensvård, palliativ vård och så vidare. Den som väljer att vidareutbilda sig måste se en effekt i lönekuvertet utbildning måste löna sig, även för vårdpersonal. Volontärer för bättre hälsa Goda och starka sociala nätverk är viktiga för bibehållen hälsa. finns ett drygt hundratal så kallade frivilligcentraler ute i landets kommuner. Pensionärsorganisationerna, Röda Korset med flera organisationer gör också stora insatser. Dessa fungerar som sambandscentraler mellan dem främst äldre som önskar stöd och hjälp i sin vardag och medmänniskor med tid över för frivilliga insatser. I andra länder, som till exempel , är det en merit för studenter att göra frivilliga insatser. I princip alla deltar i volontärarbete. Vi har en hel del att lära av andra länder som har en tradition av volontärarbete inom vården. Det är viktigt att stimulera både gymnasister och studenter att göra volontärinsatser, såväl inom äldrevården som i andra verksamheter. Volontärarbete bör därför enligt uppfattning stimuleras genom särskilda medel. Regeringen anslog i höstens budgetproposition medel som delvis motsvarar tidigare krav. Utöver dessa har vi föreslagit . Nationell handlingsplan för äldreomsorgen, slutrapport. Social tillsyn 2003, och länsstyrelserna. Kvaliteten i äldres läkemedelsanvändning, 2004. Äldrestatistik 1998 och 2002, . Rapport på ålderns höst. Äldrestatistik 2004, . Proposition 1999/2000:79, Från patient till medborgare. Dagens Samhälle 38/2005. Anmälda brott, preliminär statistik för , BRÅ. SCB:s ULF-undersökning, . Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre, m.fl. 2003.
mot · GT02So44 · 2006-04-06 00:00:00 — Sådana anpassningar som är nödvändiga på grund av funktionshindret ska täckas av anpassningsbidrag. Regeringen bör ta initiativ till att se över möjligheterna att tillskapa någon form av ackreditering av företag som anpassar bilar. kan vilken bilfirma som helst anpassa bilar. En ackreditering skulle både den enskilde, staten och bilfirmorna tjäna på. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare har regeringen anslagit otillräckliga resurser till bilstöd för funktionshindrade. höjer anslaget till bilstöd med . Funktionshinder är dolda. Till de dolda handikappen räknas bl.a. allergier, psykiska sjukdomar och neurologiska funktionshinder. Att individens handikapp är osynligt kan innebära en särskilt stor belastning för den som är drabbad. Alla med dolda funktionshinder som vill ska få en individuell vårdplan. Det ska även erbjudas i de fall insatserna inte ges enligt LSS. För att kunna erbjuda människor en attraktiv vård krävs att ett mer individuellt arbetssätt tillämpas där den enskildes möjligheter, önskemål och resurser står i centrum. Oavsett vem som ger vården, offentlig eller enskild vårdgivare, ska individuella vårdplaner användas. I planen ska alla insatser som behövs finnas med. Det kan vara vad kommunen eller landsting ska tillgodose, men även övrigt som den enskilde är i behov av för att uppnå goda levnadsvillkor. Det kan vara sjukvårdsinsatser, arbetsträning, sjukgymnastik, studier, rekreation m.m. Planen ska vara den enskildes arbetsinstrument för att skapa sig ett självständigt liv, inte en dokumentation över en myndighets insatser. Många drabbas under livet av psykisk ohälsa. Utifrån den helhetssyn på hälsa som förespråkar är det naturligt att se på sambanden mellan kropp och själ, människa och samhälle. En viktig uppgift är att med större engagemang införliva det synsättet i alla insatser som sker när någon drabbas av psykisk ohälsa. För många är det förenat med stor rädsla och ibland skam att drabbas av psykisk ohälsa. Reaktionerna som kan möta den drabbade är undvikande, bortförklaringar, förvåning eller likgiltighet. Det kan ibland vara begripligt då det kan handla om tillstånd och beteenden som väcker många känslor av rädsla, osäkerhet och sorg. Det är ofta brist på kunskap och erfarenhet hos omgivningen som skapar grund för att psykiska funktionshinder blir ett handikapp.
mot · GT02T14 · 2006-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna, genom (PBL), ges ett inflytande vad gäller samlokalisering av mobilmaster då detta anses nödvändigt av miljö-, hälso- eller säkerhetsskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna bör ges rätten att väcka ett ärende om samlokalisering mellan en operatör och en mastägare. I propositionen föreslås en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Möjligheter att förplikta en operatör att mot marknadsmässig ersättning tillhandahålla samlokalisering föreslås. Det föreslås också att det i samband med ett förpliktande om samlokalisering skall gå att förplikta operatören att mot ersättning för uppkomna kostnader genomföra stagning eller påbyggnad av mast för att ett tillhandahållande av samlokalisering m.m. skall kunna ske. motsätter sig inte förslagen, men vi anser att de är otillräckliga. För att uppnå målet om att fler samlokaliseringar av mobilmaster kommer till stånd anser att det är nödvändigt att ge kommunerna möjlighet att ingripa då de anser att en samlokalisering är nödvändig av miljö-, hälso- eller säkerhetsskäl. För att kommunen skall ha möjlighet att tvinga fram ett samgående, när detta är möjligt, föreslår vi en skärpning av PBL. Ändringen skall ge kommunerna rätten att säga nej till som kan samlokaliseras med en befintlig mast, alternativt en annan mast som är bättre placerad utifrån miljö-, hälso- eller säkerhetsaspekter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunens rätt att väcka ett ärende om samlokalisering instämmer med de remissinstanser som anser att även kommunerna bör ges rätten att väcka ett ärende om samlokalisering mellan en operatör och en mastägare. Vi föreslår därför att denna rätt, som enligt förslaget endast skall tillkomma en annan operatör som vill få till stånd en inplacering, utvidgas till att även gälla för kommunerna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillsammans med en förstärkning av PBL är det troligt att en sådan bestämmelse ytterligare skulle öka antalet samlokaliseringar och med hög sannolikhet även leda till ett färre antal PBL-ärenden.
mot · GT02T19 · 2006-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan hamnföretagen på den svenska marknaden. Godsströmmarna över växer avsevärt. Det ger landets hamnar mycket goda förutsättningar för att utvecklas och expandera. Denna utvecklingspotential måste vi ta vara på i . I regeringens proposition 2005/06:160 Moderna transporter har man presenterat en sammanhållen politik där hamnarnas betydelse i transportsystemet är tydligt utpekat. Hamnarna har en nyckelposition för att vi skall kunna uppfylla regeringens grundtanke i propositionen att stråken och de olika trafikslagen skall mötas i knutpunkter för omlastning mellan fartyg, tåg och vägtransport. Det är en linje som jag har drivit . Betydelsen av att knyta samman trafikslagen syns inte minst i där man har landets snabbast växande hamn. I finns redan den infrastruktur och de logistikslösningar som ett sammanhållet transportsystem bör bygga på. Därtill kan hamn hantera tunga godsflöden och har en stor konkurrensfördel då den är strategiskt placerad i befolkningstätaste region, . I propositionen skriver regeringen att den vill tillsätta en statlig förhandlare med uppgift att föreslå vilka hamnar som bör prioriteras för att uppnå de transportpolitiska målen. Ett utpekande av hamnar som är av särskilt strategisk betydelse är positivt, eftersom det möjliggör att vi effektiviserar resursanvändandet vid infrastruktursatsningar. Enligt propositionen skall den statliga förhandlaren även ta initiativ till att undersöka möjligheterna till både en bättre samsyn och mer ändamålsenlig rollfördelning mellan de olika hamnaktörerna. drivs hamnföretagen i olika ägarformer på en konkurrensutsatt marknad. Min uppfattning är att staten inte skall begränsa konkurrensen mellan hamnföretagen, men gärna uppmuntra till samarbete. Rådande marknadsregler bör utgöra den grund som hamnföretagen konkurrerar på även . Det bör därför tydliggöras att den statlige förhandlarens uppdrag att verka för en mer ändamålsenlig rollfördelning mellan de olika hamnaktörerna inte får innebära att onaturliga konkurrensbegränsningar införs. Istället bör vi genomföra propositionens grundtanke att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet.
mot · GT02T21 · 2006-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hålla en dörr öppen för driftsbidrag även till icke-statliga flygplatser med för regionen viktig flygtrafik till t.ex. . Regeringen föreslår att det årliga statliga driftsbidraget ska slopas till de icke-statliga flygplatser som ligger inom en restid med buss och järnväg från /. Motivet är att är alltings mittpunkt i , och att driftsbidrag endast ska utgå till flygplatser som flyger regionens invånare till . Det finns en logik i regeringens resonemang, men det är märkligt att transporttiden till i varje situation helt ska undanta flygplatser från möjligheten att erhålla driftsbidrag. Regeringen vidgår också att det för regioner utanför är viktigt med snabba flygförbindelser till noder utanför , t.ex. , inte minst för näringslivets utveckling. Så är t.ex. fallet för 5 icke-statliga flygplatser, där utrikestrafiken dominerar mycket kraftigt, däribland . Även är sannolikt en sådan flygplats. Ändå landar regeringen i att helt stänga dörren för framtida driftsbidrag i någon form till dessa flygplatser där direktlinjer ner till kontinenten dominerar. Detta kan sägas försämra regionernas konkurrenskraft med den så dominerande ytterligare. Jag instämmer i att det primära syftet med driftsbidragen bör vara enligt regeringens förslag, men att det bör lämnas en öppning efter prövning för driftsbidrag även till flygplatser som upprätthåller en för regionens utveckling viktig trafik med kontinenten till t.ex. .
mot · GT02T22 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafiken mellan och att klassas som allmän färjeförbindelse och därmed kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap inom ramen för ett system med bokningsrätt. Frågan om huvudmannaskapet för färjetrafiken mellan och har varit en ytterst segdragen historia. har arbetat för att färjeförbindelsen ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. har ärendet aktualiserats i genom såväl skriftliga frågor som motioner. Och skrev och ett brev till med en vädjan om en skyndsam beredning i så att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan skulle kunna komma till stånd möjligt. Färjetrafiken mellan och är av stor betydelse för de boende och näringslivet på ön liksom för turismen. Att regeringen efter åtskilliga påstötningar kommer till skott i frågan är därför välkommet. Men de signaler som regeringen ger i propositionen är dubbeltydiga. Å ena sidan öppnar de skrivningar som finns i propositionen för att förbindelsen skulle kunna övergå i statligt huvudmannaskap. Å andra sidan tyder propositionstexten (s 271) på att en sådan förändring i så fall skulle kunna leda till att den nuvarande bokningsrätten försvinner, möjligen till förmån för ett system med förtur. En utgångspunkt för strävanden som har funnits lokalt har varit att en förändring av huvudmannaskapet skulle ske inom ramen för en bevarad bokningsrätt. Bokningsrätten är viktig, inte minst för att de boende på ska kunna känna trygghet vid sina resor till och från ön. En förändring av huvudmannaskapet bör därför, enligt min mening, ske utan att bokningsrätten överges.
mot · GT02T23 · 2006-04-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk definition av begreppet cabotage. Regeringens proposition Moderna transporter innehåller under avsnitt 22.4 Villkor för svensk yrkestrafik ett särskilt avsnitt om cabotage. I detta konstateras avsaknaden av en definition av begreppet cabotage, vilket vållar stora problem för åkerinäringen. Problembeskrivningen är korrekt men propositionen nämner dock inte att på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till svensk definition. Det finns i sig inget hinder för ett medlemsland att anta en sådan definition så länge som det ej strider mot gemenskapsrätten. förslag har vunnit bred anslutning bland berörda myndigheter och organisationer i vårt land. Den är också avstämd med kommissionen och kommer enligt uppgift inte att möta hinder från EU. Inget förhindrar därför att anta den av föreslagna definitionen i avvaktan på att EU förtydligar vad som avses med begreppet cabotage. En svenska definition medför i sig ingen kostnad för staten utan kan tvärtom bidra till fler arbetstillfällen och ökade samhällsinkomster. En svensk definition dessutom bidra till och påskynda en definition på gemenskapsnivå och kan förtjänstfullt utgöra ett bidrag till EU-arbete. bör därför anta förslag som svensk definition.
mot · GT02T25 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bibehålla driftsstödet till , framför allt av tillväxtpolitiska skäl. Infrastruktur och bra kommunikationer är en viktig förutsättning för ökad tillväxt och har således stor betydelse för en regions framtid. har också beslutat om en både effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning både för näringslivet och för medborgarna. har expanderat kraftigt . En orsak till det är de möjligheter för näringslivet som flygplatsen i bidragit med. För är flygplatsen en kärna när det gäller transporter både av människor och av gods. För näringslivet är direktförbindelserna mellan län och till exempel oerhört viktiga. Många företag har också fattat långsiktiga beslut och beslut om etablering som grundar sig i det faktum att har bra kommunikationer till andra länder. För att få ökad turism och fler människor som tar del av det kulturliv som har att erbjuda är givetvis flyget en viktig del kopplingen mellan turism och ett nyskapande kulturliv å ena sidan och ekonomisk tillväxt å andra är given. Regeringen avser i propositionen att ta bort driftsstödet till , vilket skulle få stora konsekvenser för men också för i övrigt, eftersom är en viktig tillväxtmotor. Argumentet att staten inte ska stödja flygplatser som till största delen flyger till destinationer utomlands utan bara inrikes anser jag inte vara ett godtagbart skäl. För att skapa tillväxt måste vi se till näringslivets förutsättningar att verka utomlands, inte minst i en region som som är mycket exportberoende. Det är viktigt att tillgängligheten till ökar, inte minskar. län har med sina goda förutsättningar för tillväxt möjlighet att med egen kraft växa sig starkare med sina medborgare. Länet har i grunden inte behov av fler , stödåtgärder och annat bistånd. Men för att ta vara på sådana goda förutsättningar krävs att företagsamhet uppmuntras och investeringar underlättas. Ett bibehållet driftsstöd till vore ett sätt att skapa goda förutsättningar för en stark tillväxt i regionen.
mot · GT02T28 · 2006-04-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den regionala persontågstrafiken i . Regeringen föreslår under avsnitt 15.3.2 ett antal åtgärder för att underlätta pendlingsmöjligheterna över länsgränserna. En av dessa åtgärder är att inrätta en försöksverksamhet under högst för persontrafik på det statliga järnvägsnätet i delar av . En sådan försöksverksamhet kan ge möjlighet att pröva vilka möjligheter till ökad regional utveckling som kan förverkligas om länstrafikhuvudmännen i samverkan erbjuds möjlighet att ta ett större ansvar för trafikeringen av järnvägsnätet. En annan region där försöksverksamhet skulle kunna lämpa sig är de fem länen runt , där i samverkan med trafikhuvudmännen bedriver regionaltågstrafik i form av Tåg i (TiM). För att öka människors möjlighet att bo, studera och arbeta i är det angeläget att ta ett helhetsgrepp på den regionala trafiken och rollfördelningen mellan , Rikstrafiken och regionens trafikhuvudmän. Vi anser att ökade möjligheter till upphandling och konkurrensutsättning är en nödvändig del av denna helhet, liksom att det bör övervägas en gemensam huvudman för den regionomfattande trafiken. Nya lösningar behöver prövas för att underlätta integrationen runt . Inte minst för att få ökad kunskap om hur olika former av regional integration kan förverkligas, och för att kunna utvärdera erfarenheterna, behövs mer av regional försöksverksamhet. I första hand förespråkar vi att regeringen genomför förordningsändringar samt lägger fram förslag på lagändringar som innebär att all interregional persontrafik på stomjärnvägarna öppnas upp för konkurrens mellan alla intresserade tågoperatörer. I avvaktan på en sådan förändring bör regeringen också få ett mandat av att pröva möjligheten till försöksverksamhet för den regionala persontågstrafiken inte bara i delar av utan också i . I likhet med vad som föreslås för tågtrafiken i bör försöksverksamheten inte överstiga . Det får ankomma på regeringen att i samråd med berörda parter närmare fastställa formerna för ett sådant försök.