mot · GU02So464 · 2006-10-31 00:00:00 — Vi behöver mat som är rik på näringsämnen och fri från miljögifter, antibiotika, tillväxthormoner, bakteriesjukdomar och bestrålning. har våra levnadsvanor skapat hälsoproblem: Felaktig kost kan orsaka bland annat cancer, hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes, men också psykiska problem. Om man läser en kosttabell stämmer inte värdena med dagens verklighet för mineraler och energiinnehåll i olika enskilda produkter. Odlingsmetoder med konstgödning har lett till större vattenhalter och svagare cellväggar, och därmed sämre hållbarhet och smak. Vikt, volym och utseende är reklamvänliga egenskaper som gynnar försäljning. Vi anser därför att samhället bör underlätta för kunden att blunda för dessa egenskaper och i stället uppmärksamma näringsinnehåll, hållbarhet, nytta och arom hos livsmedlen. Några exempel på behov av förbättrad märkning är: Frukt och grönsaker som är besprutade med bekämpningsmedel ska märkas med detta och vilken slags bekämpningsmedel det är. På kött ska det finnas en märkning om det kommer från djur som är uppfödda på GMO-foder. I innehållsförteckningar på förpackningar som innehåller kemiska ämnen skrivs E följt av ett nummer. Detta är beteckningar för kemikalienamn men görs inte begripligt för kunden genom sitt nummer. Namnet behöver skrivas ut. vill öka satsningarna på offensiv information om matens betydelse för hälsan. Stat, kommuner och landsting upphandlar varor för och kan med sina inköp styra produktionen i ekologisk riktning. Enligt kan man tyvärr inte ställa krav i upphandlingar på att varor ska vara närproducerade. För att ändå få en utveckling av mer närproducerade varor bör man i så stor utsträckning som möjligt se till att laga mat själv på plats, inom äldreomsorg, skolor etc, och kan då själva välja närproducerat i hög utsträckning. Sådana beslut har stor inverkan på minskade utsläpp från transporter etc. Att välja mat och dryck är något ytterst personligt och speglar i högsta grad både vem man är kön, ålder, kulturell, religiös och socioekonomisk identitet och varifrån man kommer. Att diskutera och ifrågasätta någons matvanor uppfattas därför av många som ytterst integritetskränkande. I Världshälsorapporten framgår att av mortaliteten för europeiska kvinnor respektive av mortaliteten för europeiska män kan förklaras av riskfaktorer kopplade till matvanor (högt blodtryck, höga blodfetter, övervikt och lågt intag av frukt och grönsaker). Mer kostfiber genom en ökad konsumtion av spannmål och bröd (helst fullkornsprodukter), potatis, rotfrukter, baljväxter och särskilt frukt och grönt är en önskvärd förändring men nuvarande trend är att konsumtionen av grönsaker (framför allt fiberfattiga salladsgrönsaker) ökar något ; konsumtionen av frukt, spannmål och bröd är i stort sett ; konsumtionen av rotfrukter och färsk potatis minskar. Högst av den vuxna befolkningen i beräknas ha nått upp till den ur ett folkhälsoperspektiv rekommenderade mängden 1/frukt och grönt per dag. Ytterligare en önskvärd förändring är att mättat fett ersätts med omättat fett. Men trenden är att konsumtionen av kött (källa för främst mättat fett) har ökat kraftigt (källa . anser att det är angeläget att vända denna trend. Ett växande folkhälsoproblem är fetma och övervikt, inte minst hos barn. I är nu över hälften av männen, drygt en tredjedel av kvinnorna och ungefär en femtedel av barnen överviktiga eller feta. Andelen människor med fetma, som kan leda till allvarliga hälsorisker, har fördubblats . Även för lite fibrer, för mycket onyttiga fetter, socker och salt i vår mat, påverkar hälsan negativt. har sockerfällan uppmärksammats alltmer, bland annat har hög läskkonsumtion i flera undersökningar visat sig vara förknippat med övervikt. Detta kan förklaras av att socker i flytande form inte ger samma mättnadskänsla som kolhydrater i fast form. Problemen med fetma och övervikt kan övervinnas med ändrade kostvanor och mer fysisk aktivitet och ska ses utifrån ett samhällsperspektiv hur man kan främja goda vanor. används ekonomiska styrmedel med framgång i folkhälsoarbetet, när det gäller t.ex. punktskatter på tobak och alkohol. Däremot intar en särställning i genom att inte beskatta vare sig läsk, choklad eller annat godis. Punktbeskattning på läsk/godis tillämpas i ett antal länder: , , , , , och . Högst är läskskatten i med per liter, och där har konsumtionen tydligt följt prisnivån. En motsvarande skatt i skulle kunna leda till en minskning av läskkonsumtionen på , enligt . För att införa skatt på socker behöver flera gränsdragningsfrågor lösas. Är det råvaran eller färdiga produkter som ska beskattas, och i vilket led i försäljningen ska skatten tas ut? Hur påverkas gränshandeln vid olika prisnivåer? vill låta regeringen utreda vilka hälsoeffekter som kan uppnås med en punktbeskattning på socker. Motsvarande fråga tog vi upp , vilken avslogs i skatteutskottet (i bet. 2005/06:SkU20) med motiveringen att man anser att det från allmänna utgångspunkter framstår som vanskligt att låta beskattning utgå från varors farlighet eller nyttighet. Utskottet hänvisade också till skälen för slopandet av den särskilda varuskatten vi tidigare haft i och ansåg det ej motiverat att föreslå en utredning om vilka hälsoeffekter en punktskatt skulle ha. Vi anser att det tvärtom att kan finnas goda skäl att via skatteinstrumentet påverka utvecklingen på särskilt angelägna områden, och det är ett viktigt instrument i folkhälsopolitiken. Det ter sig också märkligt att vår hållning ska vara en markant annan än övriga länders, nämnda ovan. Vi står därför kvar vid vårt yrkande om utredning. Vi äter mer socker eftersom sockret är dolt i maten: Svensken äter socker motsvarande 3540 sockerbitar per dag. Rekommenderat maxintag motsvarar 16 sockerbitar, dvs. av kroppens näringsintag bör komma från socker. Socker finns inte bara i godis utan också i fruktyoghurt, ketchup och frukostflingor samt inte minst i läsk. är det svårt som konsument att lokalisera det vanliga sockret, eftersom producenten inte har något krav på sig att uppge exakt sockerhalt, bara att ange ingredienserna i fallande skala. Detta anser vi är otillräckligt. Livsmedelsindustrin bör därför få i uppdrag att ändra sin ingrediensmärkning så att det tydligt framgår vilken sockerhalt produkten innehåller. 10.4Kommersiella intressen mot barns rätt till bra mat Internationella studier har visat att barns matvanor i hög grad påverkas av aggressiv marknadsföring av skräpmat, godis, läsk och andra livsmedel med höga fett- och sockerhalter. Det är knappast förvånande. Vi anser att förpackade livsmedel och godis ska förses med innehållsdeklarationer som tydligt visar innehåll av exempelvis socker och fett per . Lösviktsgodis bör ha en tydlig innehållsdeklaration som i butiken finns lättillgänglig för konsumenter. måste man specifikt fråga efter sådan. Vi anser att den ska synas. Vi anser att barn ska skyddas mot kommersiell exploatering i alla miljöer. Reklam som riktar sig till barn är redan begränsad i , men regelverket är föråldrat. Det behöver förstärkas och spridas till andra länder där det är tillåtet med reklam till barn. Begreppet marknadsföring måste tolkas brett och inkludera t.ex. butiksexponering, produktplacering, Internet och andra gränsöverskridande media, t.ex. satellit-tv och mobiltelefoni. vill stärka barnreklamförbudet i samt ta initiativ till ett internationellt samarbete för att stoppa reklam till barn i gränsöverskridande media. Skolor och andra miljöer där barn vistas en stor del av sin tid ska vara helt fria från marknadsföring, i synnerhet för skräpmat, godis och läsk. vill se över regler för sponsring och företags allmänna medverkan i skolor. På skolor förekommer också ofta försäljning av skräpmat, läsk, godis och söta fikabröd i cafeterior, marknader och automater. Skolan bör vara ett föredöme och inte bidra till barns fetma. Regler för försäljning av livsmedel i skolor bör införas lokalt och ses över i samråd med eleverna. Skollagen anger att barn i har rätt till fri lunch, men ställer inga krav på näringsinnehåll. Det finns allmänna råd som utarbetats av , men genom undersökningar som gjorts vet vi att kvaliteten på maten varierar kraftigt mellan olika kommuner, skolor och dagis. Vi tycker att barn ska ha rätt till säker och näringsriktig mat och vill därför skriva in ett kvalitetskrav i lagen t.ex. att skolmaten ska vara näringsriktigt sammansatt eller att kostråden ska följas av kommunerna samt att en större andel av råvarorna ska vara ekologiskt producerade. rekommendationer bör i större utsträckning utgå från både vad som främjar hälsa och är ekologiskt hållbart. Det innebär bland annat minskad animalisk tonvikt i rekommendationerna. Vi vill också se en utveckling där skolmaten kvalitetsredovisas. Skolor bör uppmuntras att tydliggöra sin matpolicy. Elever, lärare och föräldrar ska kunna reagera när maten inte håller den nivå som det är sagt. ställs inga krav på att gymnasieskolor ska erbjuda barnen näringsriktig mat. Vi anser därför att lagen bör ange att även barn i gymnasiet skall ha rätt till näringsriktiga måltider. Vi anser också att skolor bör undersöka behovet av frukost i skolan. Många barn och ungdomar kommer till skolan utan att ha ätit frukost, särskilt i mindre socialt gynnade områden. Detta pekar bland annat BO, , på och menar att frukost i skolan gett positiva erfarenheter. Att hoppa över frukost leder ofta till trötthet, sötsug och svårighet att koncentrera sig. Sämre skolresultat blir följden. Många skolor erbjuder redan frukost och vi ser det som ett bra sätt att öka möjligheterna för att alla elever kan få en bra start på skoldagen. Såväl bättre matvanor som studieresultat förbättrar folkhälsan. 10.5Härdade fetter och transfetter har de skadliga transfetterna diskuterats alltmer i . De framställs i livsmedelsindustrin i syfte att få fram varor med hög hållbarhet. Forskare pekar på deras höga ohälsorisker. Härdat fett är heller inte bra, men transfetterna är extra skadliga. I har man beslutat sig för att kraftigt begränsa det tillåtna transfettet i livsmedel till . Man har också helt förbjudit framställningen av transfetter. I har man också kraftigt uppmärksammat problemen. I har vi dock en lam inställning och har , trots påtryckningar, inga krav på att procenttal för transfetter måste märkas ut. Vi anser att vi även i bör både kraftigt begränsa användningen av transfett och helt förbjuda användningen av transfetter i vår egen livsmedelsproduktion. Så länge transfetter tillåts behövs ett förtydligande av innehåll som konsumentinformation på förpackningar. Konsumenter ska veta vad de ska välja bort i fall de är intresserade av att göra det. 11Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskat spelmissbruk målområde 11 Tobaksrökning är fortfarande den enskilt största riskfaktorn för både sjukdom och för tidig död. Det är en av de viktigaste orsakerna till hjärt- och kärlsjukdomar bland både kvinnor och män. Lungcancer är den vanligaste dödsorsaken bland cancersjukdomarna i världen. Rökning är en viktig orsak till cancer i struphuvud, munhåla, svalg och matstrupe. Också passiv rökning leder till allvarliga hälsoförsämringar och orsakar minst 500 dödsfall i . Trots allt detta fortsätter många att röka. Enligt en studie gjord på uppdrag börjar drygt 17000 ungdomar röka . Åtgärder mot tobaksbruket är bland de mest kostnadseffektiva åtgärder som finns för att förbättra folkhälsan. Beräkningar visar att kostnaden för tobak är 26 miljarder i produktionsbortfall och sjukvårdskostnader. vill att kraftigt höjda skattesatser på tobaksvaror ska kombineras med reklamförbud för tobaksvaror. Vi arbetar för ökad information i skolan och i samhället i övrigt om tobakens skadeverkningar. Viktigt är också det tobakspreventiva arbete som sker inom vården. Den nationella samordning som i enlighet med WHO:s ramkonvention sker och utgår från fyller en viktig funktion, likaså Sluta-röka-linjen och de frivilligorganisationer som arbetar med tobaksprevention. Stödet till dessa måste fortsätta. Trots att tobaksbruket inom EU orsakar hundratusentals dödsfall fortsätter EU att ge stora ekonomiska stöd till tobaksproducenterna. Det är visserligen sagt att stödet till tobaksodling gradvis ska fasas ut då inte längre stöd till tobaksodling ska utgå ur EU:s budget. Det är positivt även om avvecklingen borde kunna göras snabbare. Vi anser att regeringen ska agera i EU för att subventionerna till tobaksproducenterna ska stoppas helt. Om monopol luckras upp kan fler få tillstånd att sälja nikotinavvänjningsmedel, trots att det är visat att dessa kan leda till beroende utan föregående rökarkarriär. anser att försäljningen av nikotinavvänjningsmedel och tobak borde gå att samordna, så att regelverken för tobaksförsäljning därmed skärps. anser att regeringen bör låta utreda behovet av, och hur, ett licensförfarande på lämpligt sätt skulle kunna utformas för tobaksförsäljning. Det finns goda skäl att det görs tydligt vilka regler som gäller t.ex. vikten av att inte sälja till minderåriga, möjlig egenkontroll av rutiner för personalen, men också kunskapskrav om nikotinets och tobakens skadeverkningar. har inte tidigare ställt sig bakom denna tanke, men vi vidhåller behovet, med tanke på tobaksbrukets stora skador på folkhälsan. Rökförbudet på krogarna är en succé, men är det svårt för dem som inte röker att vistas på många platser i samhället utan att utsättas för passiv rökning. Vi anser att ett nästa steg kan vara att göra fler offentliga platser utomhus rökfria. Självklart är det svårare att utomhus avgränsa områden för rökare, men försök bör ändå göras. För rökarna kan det underlätta till att röka mindre (eller ta steget till att sluta) om tillgängligheten begränsas ytterligare. Även i flerfamiljshus kan passiv rökning vara ett stort problem. Moderna bostäder är ofta byggda med centrala ventilationssystem som innebär att bostaden är utsatt för undertryck. Detta leder till att tobaksrök från en balkong lätt tränger in i en annan lägenhet om ett fönster står öppet. finns det inget skydd för en rökfri familj om en storrökare flyttar in i lägenheten under och använder sin balkong för att de egna barnen skall slippa bli utsatta. Vi föreslår därför att regeringen tar initiativ för att stärka icke-rökarnas möjligheter att slippa utsättas för passiv rökning i sina bostäder och så långt möjligt i offentlig miljö. Den SOU som låg bakom ändring i tobakslagen med anledning av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll gjorde vissa överväganden om begränsning av rökning på allmänna platser. Man ville öka medvetenheten, eftersom det kan vara svårt att lagvägen gå fram när det gäller passiv rökning. Man föreslog då en osanktionerad bestämmelse som påbjuder att den som röker bör se till att andra människor inte mot sin vilja utsätts för tobaksrök. Förhoppningen var att bestämmelsen skulle bidra till att skapa en allmänt omfattad norm om att den som röker bör ta hänsyn till andra även i de fall inget formellt rökförbud gäller (bet. 2005/06:BoU6). Förslaget fördes inte fram till på grund av remisskritik, bl.a. för att den var osanktionerad. Vi menar att man antingen bör hitta sätt att lagstifta tydligt med sanktion, alternativt att faktiskt återkomma med det förslag som utredningen lade fram. Den kan ha positiv betydelse och det är viktigt att något sker på området. Det är möjligt att fler remissinstanser har ändrat inställning i frågan. Sedan inträdde i EU har alkoholkonsumtionen ökat med . De negativa konsekvenserna av detta, t.ex. i det ökande antalet alkoholförgiftningar, har börjat märkas. beräknas samhällets totala kostnader för alkoholen till , en ökning från 110 miljarder . I summan räknas in produktionsbortfall på grund av dödsfall, förtidspensionering, sjukfrånvaro, arbetshandikapp, sjukvård, socialvård, kriminalvård, egendomsskador och förebyggande åtgärder. Andra parametrar, som förlorad livskvalitet och otrygghet, är svårare att mäta. Våld i hemmet har mycket ofta en koppling till alkoholbruk. Tredje part och anhöriga får ofta stora och ekonomiska problem och livslånga störningar, förutom rent fysiska skador som kan förekomma. Mellan 5000 och 7000 människor dör av sjukdomar eller skador relaterade till alkohol. 16000 bilister beräknas köra i påverkat tillstånd och närmare vart tredje dödsfall i trafiken är alkoholrelaterat. (SOU 2006:72) föreslog i sitt slutbetänkande ett antal åtgärder, vilka alla syftar till minskade risker för alkohol i trafiken. Vi ser det som viktiga åtgärder som inte bara räddar liv, utan också medverkar till att alkoholproblem uppdagas, motivationen att söka hjälp ökar m.m. Det gäller t.ex. förslaget om att alla som gjort sig skyldiga till rattfylleri får krav på att endast köra fordon med alkolås som vilkor för fortsatt körkortsinnehav. Utredningens förslag pekar på viktiga åtgärder i ett folkhälsoperspektiv. Vi vill att regeringen återkommer med förslag i enlighet med utredningens. Vi vill värna en restriktiv alkoholpolitik genom ett bibehållande av Systembolaget, höga alkoholskatter och alkoholfria miljöer. Skatten på alkohol ska vara hög för att dämpa konsumtionen, begränsa missbruket och bidra till att täcka samhällets kostnader för dess konsekvenser. Fler alkoholkontroller i trafiken behövs liksom skärpta gränskontroller. Det är viktigt att polisen ges särskilda resurser för att bekämpa brottsligheten kring olaglig alkoholhantering. Även måste tillföras resurser för att kunna upprätthålla en nivå på gränskontrollen så att illegal införsel av alkohol och vidareförsäljning kan minimeras. EU-medlemskapet har inneburit kraftigt ökade införselkvoter för alkohol. var det tillåtet att, per person och resa, föra in sprit eller starkvin, vin och öl. Numer är det tillåtet att ta in sprit och starkvin, vin och öl per person och resa. Vi tror att de stora tillåtna införselkvoterna och de lägre priserna utomlands starkt bidrar till den illegala alkoholförsäljning vi får rapporter om. anser därför att ska agera kraftfullt inom EU för höga minimiskatter på alkohol, vi vill också verka för ett totalt förbud mot alkoholreklam inom EU. bör också återinföra de begränsade införselkvoter på alkohol vid resor från andra EU-länder som vi hade tidigare. Enligt artikel 29 i EG-fördraget har ett land rätt att införa importrestriktioner om beslutet grundar sig på hänsyn till intresset att skydda människors hälsa. Här måste våga gå före och, med hänvisning till folkhälsan och artikel 29, hävda rätten för ett enskilt medlemsland att driva en egen mer restriktiv alkoholpolitik än den EU står för. Målet för narkotikapolitiken kan aldrig vara något annat än ett samhälle helt fritt från droger. Vi vill att frivilligorganisationer, ungdomsmottagningar och tonårsbyråer som arbetar för ett drogfritt samhälle ska få ökat moraliskt och ekonomiskt stöd. Glorifieringen av droger behöver motverkas. Samhället ska ha en mycket sträng syn på narkotika. Fler missbrukare måste ges möjlighet till både avgiftning och fortsatt kvalificerad behandling. Sprututbyte, där det förekommer, i syfte att minska risken för spridning av hepatit och hiv, får inte påverka ansträngningarna för ett narkotikafritt samhälle och ska kombineras med avgiftningsplatser, behandling osv. De olika länkarna i vårdkedjan måste samarbeta och samordnas bättre för att missbrukare inte ska skickas runt mellan myndigheter. Avgiftning och missbruksvård, som mycket övrigt i samhället, har byggt på att män är . Kvinnor har blivit inlagda för avgiftning på avdelningar där både män och kvinnor vistas. Många missbrukande kvinnor har misshandlats och utsatts för våld av män i sin omgivning. Detta innebär att när en kvinna är på avgiftning, kan också hennes plågoande vara där. Kvinnor behöver stöd av andra kvinnor så att de kan hjälpa varandra med de problem som är kvinnospecifika. Det behövs lugn och ro för att orka ta sig ur missbruk, inte minst vid avgiftningstillfället. Då ska man inte behöva vara rädd för att utsättas för hot och våld. biföll vår motion som tog upp denna fråga. Man sade att det får ankomma på regeringen att i samtal med sjukvårdshuvudmännen eller på annat lämpligt sätt tillse att tillräckligt sådant antal platser skapas. Vi anser dock att det måste bli en rättighet, i landets alla delar, att ha tillgång till avgiftningsplatser för enbart kvinnor. Enligt har mellan 130000 och 150000 svenskar någon form av spelproblem, varav 2500050000 är svårt spelberoende och behöver akut hjälp. har spelmarknaden förändrats, t.ex. lockar pokerspel på Internet alltfler. På Spelinstitutets telefonlinje har antalet samtal som rör nätpoker fyrfaldigats under loppet av . Spelformen marknadsförs flitigt i medierna och tv sänder från pokerturneringar. Bland de spelberoende är män, unga och personer med utländsk bakgrund överrepresenterade, enligt . Nästan hälften () av kommunerna har ingen handlingsplan för spelmissbruk, visar en undersökning av . Flera kommuner arbetar inte aktivt med spelberoende eftersom varken hälso- och sjukvårdslagen eller socialtjänstlagen säger något om gruppen spelmissbrukare. De sociala följderna av spelberoende, där även anhöriga och vänner kommer till skada, behöver synliggöras. Vi anser också att det är viktigt att utskottet uttalar att det tveklöst är ett skäl för bistånd enligt socialtjänstlagen om man har ett spelberoende som man själv ej kan hantera. Med de kunskaper vi har om problemen för dem som fastnar i spelmissbruk och deras anhöriga kan man ifrågasätta om det bästa inte vore att stänga de statliga kasinon som öppnats. I syfte att få ett underlag för de åtgärder som rimligen måste vidtas för att bromsa en mycket oroande utveckling föreslår därför en utredning om de skadliga följderna av spel och spelande. Utskottet (bet. 2005/06:KrU11) har tidigare avstyrkt motsvarande motionsyrkande med hänvisning till att regeringens beredning av förslag inte bör föregripas. Vi kvarstår dock vid vårt yrkande. När det gäller reklam för spel finns ett förbud för icke-svenska spelanordnare att marknadsföra sina produkter i . Vi vill att ett förbud ska införas mot reklam, annonsering och marknadsföring av alla spel om pengar, som ska gälla även svenska spelanordnare. anser att en översyn av statens ersättning till idrotten bör göras för att ge idrotten stabil finansiering utan att öka spelandet och riskerna för spelberoende. 12Långsiktighet, lika rättigheter och livskvalitet de grönas syn på folkhälsopolitiken utgår från dess samband med att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle både ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Det handlar helt enkelt om livskvalité för människor och att hälsa är nära förknippat med allas lika värde och därmed lika rättigheter. Det är också viktigt att ta till sig kunskapen om att gener, livsstil och tillgång till sjukvård inte är oviktiga för hälsan, men andra faktorer spelar en större roll nämligen hur vi lever vårt liv i samhället och hur vi har det på arbetet. Det är heller inte så enkelt att det handlar om sjukdom för de fattiga och god hälsa för alla andra, utan det handlar om en kontinuerlig variation, en hälsogradient. Också relativt fattiga befolkningar vars goda hälsa tycks strida mot deras brist på pengar, som t.ex. i den indiska delstaten , är ett uttryck för detta.