mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Jämfört med dagsläget är det rimligt att anta att sysselsättningen under nästa mandatperiod kan komma att stiga med åtminstone 250000300000 personer. Utbudet av arbetskraft bedöms inte öka i samma utsträckning, vilket innebär att en del av nedgången i utanförskapet kommer att ske genom minskad arbetslöshet. Arbetslöshetsnedgången är av strukturell karaktär och den samlade politiken bedöms vara välavvägd även ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Tabell 13.1 Vissa sysselsättningseffekter på kort sikt Ökad konkurrens i offentlig sektor Anm.: Sysselsättningen bedöms av KI uppgå till 50000 personer 2007. antas den underliggande tillväxten vara 20000 personer . 13.2.2Var kommer jobben och vem får dem? Få ifrågasätter att och Alliansens politik kommer att öka utbudet av arbetskraft. En relevant fråga i det sammanhanget är var skall jobben komma? Politiker varken skall eller kan kommendera fram jobb, dessutom är det svårt att förutse vilka sektorer och produkter som kommer att produceras och säljas . Otaliga är exemplen på varor som vi anser självklara , men som få kände till bara . Politiker kan och skall emellertid ge de bästa förutsättningarna för nya jobb och nya marknader. Med dessa reservationer sagt finns det emellertid skäl att dra viss lärdom av andra länders erfarenhet av betydande politikomläggningar och reformarbeten. Initialt finns det skäl att anta att det sker en tillväxt inom företagsnära tjänster och branscher med högt förädlingsvärde. Detta understryks också av att entreprenörer har lätt att utnyttja ny teknik. Det handlar således om företagstjänster som exempelvis juridik, IT, finansiella tjänster och redovisning. Det betyder att efterfrågan på akademiker kommer att stiga. Nya kunskaper kommer att värdesättas liksom erfarenhet. Det betyder att fler höglönejobb kommer att skapas. Produktiviteten kommer att gynnas av flera av förslagen i denna motion. Högre produktivitet kommer att medföra högre inkomster. När inkomsterna stiger ökar konsumtionsefterfrågan, särskilt på varor och tjänster som är mer av service- eller fritidskaraktär. Det innebär att konsumtionen av hotell- och restaurangtjänster, turism och kultur kommer att stiga. Detta kommer i sin tur att stimulera sysselsättningen i dessa branscher. Möjligheten till snabb produktivitetsutveckling inom denna typ av tjänster är sannolikt mer begränsad, vilket talar för att en ökad efterfrågan möts med ökad sysselsättning. Denna utveckling stärks av förslaget att slopa arbetsgivaravgiften för servicetjänster. Arbeten inom dessa sektorer är inte sällan av karaktären förstagångsjobb. Detta betyder att de i många fall riktar sig mot ungdomar och invandrare. Detta innebär att viktiga grupper som har problem att komma in på arbetsmarknaden får betydligt lättare att finna ett eget arbete. Den demografiska utvecklingen kommer redan vid en oförändrad standard att kräva betydande sysselsättningsökningar. Högre inkomster kommer att medföra att efterfrågan på vård och omsorgstjänster stiger, vilket således förstärker den demografiskt drivna efterfrågan. Till detta kommer omfattande satsningar på olika verksamheter. Sammantaget bedöms detta skapa nya jobb inom främst kommuner och landsting, men en avreglering av de offentliga monopolen kommer också att stimulera till fler privata företag. Stigande efterfrågan i kombination med högre betalningsvilja och offentliga resurser kommer att medföra en förskjutning av det relativa löneläget, vilket kommer att gynna kvinnor, unga och invandrare som är överrepresenterade inom dessa sektorer. Ett högre relativt löneläge är också nödvändigt för att kunna locka fler att vilja arbeta inom dessa sektorer. En uppbrytning av de offentliga monopolen kommer av detta skäl särskilt att gynna kvinnors företagande. Högre inkomster och mer än en halvering av priset på hushållstjänster kommer att öppna denna sektor märkbart. Igen är det en bransch där kvinnor dominerar. Sammantaget betyder det att vår politik kommer att skapa fler höglönejobb och fler jobb för akademiker, unga som äldre. Många nya jobb kommer att skapas inom verksamheter som kännetecknas av att jobben är av karaktären förstagångsjobb eller dominerade av kvinnor och invandrare. Löneläget är ofta förhållandevis lågt, en stigande efterfrågan och högre betalningsvilja kommer att höja löneläget. Därmed minskar den lönediskriminering som regeringen lovat göra något åt men där inget hänt. Därmed kommer det bli mer attraktivt att jobba inom dessa områden. Därmed kommer arbetsmiljön och tack vare ökad konkurrens inflytande och trivsel att öka. Våra förslag innebär också att det att blir mer lönsamt att behålla och nyanställa äldre. Detta står inte på något sätt i konflikt med att unga har svårt att finna jobb. Det är inte brist på arbetsuppgifter att utföra i , det är brist på politik som är anledningen till detta. Kärnan i vår politik är en kraftig sänkning av trösklarna in på arbetsmarknaden. I många fall kan skatten t.o.m. sjunka vid en övergång från bidragsberoende till arbete trots att inkomsten är högre vid arbete. Detta betyder att politik ger en direkt iarbete-subvention. Erfarenheterna av åtgärder av detta slag är mycket positiva och kan på goda grunder förväntas öka utbudet och sysselsättningen märkbart.132 Skattereformen innebär dessutom att marginalskatterna sjunker för dem som arbetar och har låga och normala heltidslöner eller som jobbar deltid. Finansieringen av skattesänkningarna förstärker politiken i så måtto att lönsamheten att arbeta stiger. Egenfinansieringen i a-kassan höjs med 10miljarder kronor och ersättningarna sänks med i storleksordningen 34miljarder kronor. Ersättningen i sjukförsäkringen sänks marginellt 2007 och något mer . Den pensionsgrundande ersättningen beräknas på samma sätt i förtidspensionen som i sjukförsäkringen. En nedjustering av ersättningsnivån i förtidspensionen föreslås också. Utöver detta måste hänsyn tas till de förslag som presenterats ovan, exempelvis slopade arbetsgivaravgifter för servicetjänster, skattereduktion för hushållstjänster, sänkta arbetsgivaravgifter för utsatta grupper samt kraftfulla satsningar på olika verksamheter. I tabell 13.2 nedan redovisas de samlade effekterna av förslagen ovan.133 Vissa effekter har emellertid inte kunnat beräknas, exempelvis effekterna av ändrad struktur på finansieringen av akassan. Ett stort antal studier visar att höga tröskeleffekter, marginalskatter och en hög ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till att strukturarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som är förenlig med stabil prisstegringstakt, blir högre. En sänkning av inkomstskatterna kommer att dämpa arbetslösheten. Det faktum att tyngdpunkten av skattesänkningarna inriktas på att sänka tröskeln för att träda in på arbetsmarknaden talar för att sysselsättningseffekten blir märkbar. Den högre sysselsättningen kommer att stimulera utbudet, vilket är positivt då det innebär att utanförskapet minskar, men det medför att den registrerade arbetslösheten inte dämpas lika mycket. Våra förslag om sänkta ersättningar och höjda avgifter i olika försäkringar tillsammans med sänkningen av trösklarna och marginalskatten bedöms emellertid medföra att den genomsnittliga arbetslöshetsperioden och den strukturella arbetslösheten minskar märkbart. Ersättningen i sjukförsäkringen sänks mer märkbart 2008. Bland annat (2003) visar att en sänkning av den storleksordning som vi föreslår bör resultera i en påtaglig sysselsättningsökning. På kort sikt finns det dock skäl att tro att ett återflöde av tidigare sjuka kommer att medföra att arbetslösheten stiger något. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. bedöms sysselsättningen stiga med 250000300000 personer. Förlängs perspektivet finns det goda skäl att vänta att sysselsättningen ökat med uppemot 550000600000 personer jämfört med dagsläget. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med ca 2procentenheter, se tabell 13.2. Tabell 13.2 Dynamiska effekter kort sikt % av AK lång sikt % av AK Kort sikt % Lång sikt % kort sikt lång sikt Strukt. underskott 1 000 0,0 4 000 0,1 1 000 0,0 6 000 0,1 0,0 0,0 Skatt på arbete 25 000 0,6 71 000 1,6 33 000 0,8 96 000 2,3 -0,2 -0,6 Bostadsbidrag 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0,0 0,0 A-kassa 37 000 0,8 39 000 0,9 57 000 1,3 80 000 1,9 -0,4 -0,9 Sjukpenning 32 000 0,7 100 000 2,2 18 000 0,4 100 000 2,4 0,3 0,0 Förtidspension 10 000 0,2 9 000 0,2 5 000 0,1 9 000 0,2 0,1 0,0 Ökad off. konsumtion 12 000 0,3 18 000 0,4 18 000 0,4 18 000 0,4 -0,1 0,0 Hushållsnära tjänster 10 000 0,2 10 000 0,2 10 000 0,2 10 000 0,2 0,0 0,0 Entreprenörskap 3 500 0,1 21 000 0,5 5 000 0,1 30 000 0,7 0,0 -0,2 Servicetjänster 24 500 0,5 24 500 0,5 35 000 0,8 35 000 0,8 -0,2 -0,2 Ökad konkurrens off. Sektorn 10 500 0,2 21 000 0,5 15 000 0,4 30 000 0,7 -0,1 -0,2 Summa moderat politik 165 500 3,7 317 500 7,1 196 000 4,7 414 000 9,8 -0,7 -2,2 Summa inkl. underligg 306 000 7,3 604 000 14,3 Arbetslöshet Utbud Utbud Sysselsättning Sysselsättning Källa: Egna beräkningar. Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan, givet att produktiviteten inte förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med uppemot 0,5procentenheter. En ökning av produktionsnivån med 1procent kan väntas stärka de offentliga finanserna med i storleksordningen 0,7procent av BNP. Förslagen som redovisats ovan kan komma att medföra en långsiktig produktionsökning på ca 10procent. Detta motsvarar således en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med bortåt 170miljarder kronor . Till det kommer minskade kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspension. Sammantaget bedöms högre skatteintäkter och minskade kostnader stärka de offentliga finanserna med mellan 80 och 190miljarder kronor, se tabell 13.3. En höjning av den långsiktiga tillväxten med 0,5procentenheter motsvarar ett ytterligare tillskott på ca 8miljarder kronor . Tabell 13.3 Samlade dynamiska finansiella effekter, miljarder kronor Källa: Egna beräkningar. I takt med att de dynamiska finansiella effekterna materialiseras är det viktigt att finanspolitiken vägs av för att förhindra att den blir för stram. Detta innebär att den ökade sysselsättningen skapar betydande utrymme för angelägna satsningar och fortsatta skattesänkningar i syfte att stärka den svenska välfärden för samtida och framtida generationer. 13.4Effekter på hushållens ekonomi Den viktigaste målsättningen med vårt budgetalternativ är att det skall löna sig bättre att arbeta. Det sker både genom jobbavdraget och genom sänkta ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemet. I kapitel 9 Det måste löna sig bättre att arbeta redovisas effekter av jobbavdraget på hushållens ekonomi. Här diskuteras hur hushållen påverkas av andra förslag i kombination med inkomstskattereformen. 13.4.1Från bidrag till arbete jobbavdrag är särskilt utformat så att det skall löna sig att gå från bidragsberoende till arbete även om man får ett låg- eller medelavlönat jobb. Tabell 13.4 Från arbetslöshet till arbete, disponibel inkomst kronor A-kassa efter skatt vid arbetslöshet Lön efter skatt vid arbete Lön i stället för akassa efter skatt Tabell 13.4 ovan visar att får en person som går från arbetslöshet till ett arbete, med samma lön på som före arbetslösheten, en ökning av den disponibla inkomsten efter skatt med . Med vårt förslag, innebärande både sänkt ersättning av a-kassan från 80 till 70procent och ett jobbavdrag, får personen en ökning av den disponibla inkomsten efter skatt med . Även den som går från hel förtidspension till halv förtidspension och arbete på halvtid gynnas av jobbavdraget. Avtrappningen av bostadstillägget för pensionärer vid ökade inkomster gör dock att den disponibla inkomsten inte ökar annat än marginellt för den som har låg förtidspension och bostadstillägg. Vårt förslag till förändring av reglerna i bostadstillägget för pensionärer som beskrivs i kapitel 9.5.6 gör att det privatekonomiska utfallet blir betydligt bättre än och än med enbart Alliansens jobbavdrag. Personen i exemplet i kapitel 9.5.6, tabell 9.6 som går från hel förtidspension på garantinivå och med maximalt bostadstillägg till halv förtidspension och ett halvtidsjobb med en månadslön på 9000kronor får en förbättring av den disponibla inkomsten efter skatt med 1400kronor . Med förslag blir förbättringen drygt 3000kronor . 13.4.2Arbetslös del av året Arbetslöshetsersättningen är tänkt att vara en omställningsförsäkring och fungerar i de flesta fall också som en sådan. En person som blir arbetslös är det i genomsnitt ungefär 90arbetsdagar, vilket motsvarar lite mer än fyra kalendermånader. Tabell 13.5 Förändrad disponibel inkomst efter skatt vid genomsnittlig arbetslöshet, kronor Tabell 13.5 ovan gäller för en förskollärare som är arbetslös av året för att sedan återgå till ett arbete med samma lön som . För denna person kompenseras den sänkning av akassan mer än väl av jobbavdrag. Personen får 7900kronor mer att leva på efter skatt . 13.4.3Från deltid till heltid Jobbavdraget är även utformat så att det skall löna sig bättre än att gå från deltid till heltid. Tabell 13.6 Från deltid till heltid, disponibel inkomst kronor Skillnad mellan trekvartstid och heltid med Tabell 13.6 ovan visar att en person som går upp från 75procents arbetstid till heltid, och därmed ökar sin månadslön från till , får med dagens regler en ökning av sin disponibla inkomst med eller . Med vårt jobbavdrag skulle samma person få en ökning av sin disponibla inkomst med eller . 13.4.4Mer kvar vid arbete jobbavdrag har delvis finansierats genom minskade subventioner till akassan, slopad avdragsrätt för fackföreningsavgift, en andra karensdag i sjukförsäkringen och en överföring av kostnaderna för ersättning vid inkomstbortfall vid trafikolyckor från den statliga sjukförsäkringen och förtidspensionen till trafikförsäkringen. Därför kan det vara intressant att se effekterna av såväl skattesänkningen som finansieringen av den för några vanliga yrkesgrupper. Många löntagare är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom . Så länge sjukfrånvaron ryms inom sjuklöneperioden , som arbetsgivarna och inte har ansvaret för, gäller Alliansens jobbavdrag. Skattesänkningen blir då densamma som för den som aldrig är sjuk. Tabell 13.7 Förändrad disponibel inkomst i kronor för olika yrkes- A-kassa och fack ej avdragsgillt Tabell 13.7 ovan visar att för några vanliga yrkesgrupper ökar den disponibla inkomsten efter skatt med när hänsyn tagits både till skattesänkningen och till de avgiftshöjningar som den finansieras med. i (m) ESV (2006), Budgetprognos 2006:1. (2005a), Micro-policies for growth and productivity: Final report, , s. 113 f. Gwartney, J, Lawson, R & Gartzke E, (2005), Economic Freedom of the World 2005 Annual Report, . Roseveare, D, , M & , L (2004), Product market competition and economic performance in , Economic department working papers nr 388. (2005b), Economic Policy Reforms: Going for Growth, Structural Policy Indicators and priorities in Countries. IMF (2005), : 2005 Article IV Consultation. (2006), 2006: Hög tillväxt men inga nya jobb!, s. 15. Se t.ex. (2003), The Sources of Economic Growth in Countries. Se t.ex , A (2005) Sänkta ersättningar, löner och sysselsättning, Ekonomisk debatt, nr 6 årg 33, Belot, (2001), Unemployment and Labor Market Institutions; an empirical analysis, OSA-Working Paper, WP2001-10, , A (1993), Unemployment and macroeconomics, The , Nickell S (1997), Unemployment and Labor Market Rigidities: Europe versus North , , vol. 11, Nickell, S (1998), Unemployment: Questions and Some Answers, , vol. 108, nr 448, Scarpetta, S (1996), Assessing the role of labour market policies and institutional settings on the unemployment: A cross country study, Economic Studies nr 26. Se t.ex. Coe, D & Snower, D (1996), Policy Complementarities: Labour Market Reform, IMF Working Paper Nr 96/93 och Fitoussi, J P, , F, Morro, B, Snower, D, & Solow, R (1998) A Manifesto on Unemployment in the EU, del , vol 206, s. 135. , R & Elmskov, J (2005), The Effects of EMU on Structural Reforms in Labour and Product Markets, Economic Department Working Paper nr 438. Se t.ex. Amiti, M & , S-J (2004), Fear of Service Outsourcing: Is It Justified, IMF Working Paper, WP/04/186, (2001), The Characteristics of and quality of service sector jobs, Employment Outlook, s. 89, Blank, R M (2003), U.S. Welfare Reform: Whats Relevant for Europe? CESifo Economic Studies, vol 49, EU (2004), Country Study: Making Work pay, getting more people into work, Directorate-General for Economic and Financial affairs, Occasional Paper nr 9, , J & Uddén-Jondal, E (1997), Lärdomar av den nederländska modellen, Penning- och valutapolitik, nr 3, Nickell, , J (1999), The and the : a European unemployment miracle?, Discussion Paper from , Nr 119, , Nickell, S & Quintini, G (2002), The Recent Performance of the UK Labour Market, Policy, vol 18, s. 202220. , N, Burniaux, JM & , R (2005), Assessing the : Past Developments and Reforms, Economics Department Working Paper nr 429. (2005b), Economic Policy Reforms: Going for Growth, Structural Policy Indicators and priorities in Countries, (2005a), Micro-policies for growth and productivity: Final report, s. 113 f, (2003), The Sources of Economic Growth in Countries. (2006), 2006, s. 14. För en bred genomgång av den teoretiska litteraturen se Aghion, P & Howitt, P (1998), Endogenous Growth Theory, MIT-Press, . Se t.ex.. Audretsch, D B (2002a), The Dynamic Role of : Evidence from the US, Small Business Economics, vol8, Audretsch, D B (2002b), Entrepreneurship: A Survey of Literature, Prepared for Commission, Enterprise Directorate General, , D B & Thurik R (2002c), Linking Entrepreneurship to Growth, Science, Technology and Industry Working Papers, nr 2001/2, Audretsch, D B, Carree, M A, van Stel, A J & Thurik, R (2005) Does self-employment reduce unemployment? Discussion paper on Entrepreneurship, Growth and Public Policy, into , , JR (1999), A Portrait of Entrance and Exit, Paper nr 121, Micro-economic Analysis Division, , D (1979), The , , Heshmati, A (2001), On the Growth of Micro and : Evidence from , Small Business Economics, vol 17, nr 3, , D (2001), Growth: The Swedish computing and , (), , D (2002), Tillväxt som gratis lunch, Ekonomisk Debatt, årg 30, nr 5, , A & , L (2002), On the Road to Entrepreneurship Policy, Vol 1, , Scarpetta, S, , P, Tressel, T & , J (2002), The Role of Policy and Institutions for Productivity and : Evidence from Micro and , Economics Department Working Papers nr 329, , L & , A (2001), Patterns and Trends in Enterprenurship/SME Policy and Practice in Ten Economics, Vol 3, , Storey, DJ (2003), Entrepreneurship, Small and Policy, i . Acs and . Audretsch (ed), International Handbook of , Kluwer Academic Press, Thurik, RA (1999), Entrepreneurship, Industrial Transformation and Growth, i Advances in the Study of Entrepreneurship, Innovation and Economic Growth, vol 11, . , P et al (2002), The Role of Policy and Institutions for Productivity and : Evidence from Micro and , Economics Department Working Paper nr 329. Schumpeter, J (1934), The Theory of Economic Development, Transaction Publisher. För en översikt för sambandet mellan teknisk utveckling och marknadsförhållanden se t.ex. , N (1982), Inside the : Technology and Economics, . Se t.ex. Kirzner, IM (1992), The meaning of market Process: Essays in the development of Modern Austrian Economics, Routleadge, , L, (1963), Human Action: A Treatise of Economics, Contemporary Books eller Reekie, WD (1984), Markets, Entrepreneurs and : An Austrian View of Capitalism, Press. Se not 9. (2005a), Micro-policies for growth and productivity: Final report, (2005b), Economic Policy Reforms: Going for Growth, Structural Policy Indicators and priorities in Countries, (2003), The Sources of Economic Growth in Countries. , K S (2000), Bankruptcy auctions: costs, debt recovery, and firm survival. , vol 58. (2006), Transparency in Bankruptcy : A Perspective on Bankruptcy Costs across Europe, i Oxelheim L (ed. ), International Business and Management, Vol. 19 Corporate and Institutional Transparency for Economic growth in Europe, , forthcoming. European Commission (2003) Best project on restructuring, bankruptcy and a fresh start. Final report of the expert group. Armour, J & Cumming, D (2005), Bankruptcy law and entrepreneurship, , nr 300. 2006:229, Prop. 2005/06:1, UO13, samt egna beräkningar. Se t.ex. Charney, A & Libecap, G D, (2002), Impact of Entrepreneurship Education, . (2005a), Micro-policies for growth and productivity: Final report. , M, Commercialization of Research Results in the , . Henrekson, M & , N (2000), Akademiskt entreprenörskap, . , S & , G (2000), Kunskap för välstånd, . Henrekson, M och , N (2000), Akademiskt entreprenörskap, . (2002), Att skapa värde ur akademisk forskning. (2004), , rapportserie 2004:38R. (2005), Entrepreneurial learning & academic spin-offs, Report from the for Innovation Policies. (2005), Tillväxt genom samverkan?, RIR 2005:2. (2005), Progress Report July04-June05, CSE. , M A & , Creation to a University Mission of , papper A307 vid 2005, , . Förslaget att låta lärosätena ges förfoganderätt över holdingbolagens vinster har framförts tidigare bl.a. i (2003), förslag till förbättrad kommersialisering och ökad avkastning i tillväxt på forskningsinvesteringar vid högskolor, Policy VP 2003:1. Det går att visa att det, under vissa omständigheter, inte finns en ränta som är sådan att efterfrågan och utbudet av krediter till företag som inte kan ställa egna säkerheter balanserar. Detta beror i sin tur på att räntan kan förväntas påverka dels vilka företag som ansöker om krediter, dels hur riskfyllda strategier de företag som beviljas krediter väljer. Det går att visa att högre ränta leder till att den genomsnittliga kreditrisken som långivarna utsätts för stiger. Detta skulle i sin tur kräva att långivarna ytterligare höjer räntan. Jämvikten i frånvaro av statliga ingrepp innefattar då i allmänhet en kreditransonering, dvs. att långivarna inte ger lån till alla som är villiga att låna till gällande ränta. Om staten utfärdar lånegarantier minskar långivarnas riskexponering, oavsett den faktiska risknivån, vilket gör att de kan ta en lägre ränta. Detta leder i sin tur till att den genomsnittliga riskexponeringen sjunker, och i jämvikt kommer räntan att vara lägre och problemet med kreditransonering att mildras. Se Stieglitz, J & , A (1981), Credit rationing in markets with imperfect information. , vol 71, nr 3 s. 393410. Resultaten sammanfattas i , B, , WE & , JB (2004), Are SBA loan guarantees desirable? Riding, AL & , G (2001), guarantees: Costs of defaults and benefits to small firms . Detta och följande stycken bygger på ITPS (2002), Hur andra länder stödjer kapitalförsörjningen i små och medelstora företag, , Riding & (2001), Mogård, P & Kilsved, H (1999) Garantier till småföretag i och samt RUT-PM 2005:2500. Se t.ex. Audretsch 2002b, Du , A & Henrekson, M (2000), Testing the Female Underperformance Hypothesis, Small Business Economics, vol 14 och Verheul, I & Thurik, R (2001), Start-up Capital: Does Gender Matter, Small Business Economics, vol 16. (2004), En kartläggning av företagens administrativa börda, infonr 060-2004. Alesina A, Ardagna, S, Nicoletti G & Schiantarelli, F (2003), Regulation and investment, NBER Working Paper, nr 9560. Ibid. samt Nickel, S J (1996), Competition and corporate performance. , vol 104, s. 724746. För en intressant illustration, se Gerentz, S & , J (1999) Handel och köpmän i under . Se t.ex. , J (1997), Gibrat's Legacy.