ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K238 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att motionstiden för regeringens propositioner förlängs till åtminstone en månad. Enligt regeringsformen 1 kap. 4§ är uppgift att stifta lagar, besluta om budgeten och kontrollera den verkställande makten, dvs. För detta anslog skattebetalarna . Detta belopp skall täcka lönen till 349 folkvalda, 625 anställda tjänstemän och omkostnader för lokaler, resor etc. Att stifta lagar och besluta om budgeten är i första hand en fråga för de partier som utgör regeringsunderlaget, medan den kontrollerande funktionen primärt utövas av oppositionspartiernas företrädare i . Kontrollfunktionen är central för demokratins funktionssätt, men mera sällan massmedialt intressant. Det är kanske en förklaring till att det satsas för lite resurser på detta. I stället används , av partierna och de valda ombuden, mera som en plattform för att föra ut sin egen politik. granskning, frågor och interpellationer till statsråden är exempel på hur denna kontrollfunktion kan utövas. Men kontrollen utövas också genom en noggrann analys av de förslag som regeringen lägger fram för beslut i . Men för att denna de jure-kontroll också ska kunna fungera som en de facto-kontroll måste motionstiden på regeringens propositioner förlängas. Detta gäller särskilt sådana propositioner som inte föregåtts av parlamentariska utredningar eller som gäller EU-direktiv som ska implementeras i svensk lag. Den korta motionstiden innebär att de som ska kontrollera regeringen, dvs. ledamöter, får blott på sig att läsa propositionen, tänka igenom dess innehåll, bedöma de framlagda förslagen och formulera sin syn på dessa. Regeringen kan ha haft år och de bästa experterna till förfogande att utreda frågan och formulera förslagen. Riksdagsledamoten ska göra detta inte bara på utan även med, i bästa fall, bara en tjänsteman till sitt förfogande. reella möjligheter att kontrollera regeringen blir därmed begränsade och innehållet i motionerna, som sammanfattar de olika partiernas granskning, reduceras inte sällan till ytligt tyckande och politiska floskler. Risken för att så ska ske är särskilt stor om den framlagda propositionen innehåller förslag på komplicerade lagtekniska förändringar på specialområden. En förlängning av motionstiden till låt säga en månad ger riksdagsledamoten rimliga möjligheter att kontakta olika experter för att låta dem ge sin syn på den aktuella frågan och att utifrån dessa utlåtanden formulera sin (partiets) syn på regeringens förslag. Konstruktiv granskning även av detaljer är viktig, ty utformningen av dessa kan ha en enorm räckvidd. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör motionstiden på regeringens propositioner förlängas.
mot · GU02K239 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av sekretesslagen. Namnbyten i registreras hos folkbokföringen, som skickar dessa uppgifter vidare till . förmedlar sedan uppgifterna vidare till kommuner och myndigheter. I bland åtföljs uppgiften av noteringen att personuppgiften och/eller adressen är skyddad. Denna uppgift förändrar dock inte utskicket till kommunen eller myndigheten. finns det 9000 personer i med skyddad identitet. Det normala är att det finns en allvarlig hotbild mot dessa personer. Det kan röra sig om invandrarflickor, presumtiva vittnen i en brottmålsprocess, politiker och personer med sin dagliga gärning i rättsväsendet. rekommenderar myndigheter och andra att aldrig visa uppgifter om en skyddad person, men rekommendationen är givetvis inte bindande utan respektive myndighet väljer själv tillvägagångssätt efter egen prövning. Detta sker rimligtvis utan tillgång till polisens register eller bakgrunden till spärrbeslutet. Informationsinsatser rörande hanteringen av dessa uppgifter har gjorts, men enligt uppgift utan tillräcklig effekt. Det måste ske förändringar i sekretesslagen som innebär att inte tvingas lämna sekretesskyddade uppgifter vidare utan särskild kontroll och prövning av orsaken till varför dessa uppgifter ska lämnas ut.
mot · GU02K240 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att få till stånd ett fungerande personvalssystem i . Valet var första gången som det nya valsystemet med möjlighet för väljarna att avge en särskild personröst tillämpades fullt ut. Syftet med personval är att vitalisera demokratin, öka kontakten mellan väljare och förtroendevald och flytta makten från partierna till väljarna. Vi är positiva till ett ökat inslag av personval, och därför bekymrar det oss att färre väljare personröstar. kryssade någon kandidat, och sjönk antalet kryssande väljare till . Inför valet fanns i det närmaste ingen information från om personvalet. De partier som tycker om personvalssystemet drev själva frågan, men den lyckades inte nå ut till alla väljare. De flesta väljare tycks anse att om man är nöjd med namnens placering på röstsedeln behöver man inte kryssa för det första namnet. Det innebär att oändligt många väljare inte har kryssat något namn i årets val. Det innebär också att det finns personer som kryssats in till en riksdagsplats genom att väljare har kryssat för andra namn än första namnet. Det är möjligt att dessa skulle ha valts in i även om alla väljare alltid skulle sätta ett kryss på röstsedeln, men det är också möjligt att en del av dem som stod som första namn på sedeln röstades bort för att väljarna inte visste att man alltid ska kryssa, således även när man tycker att namnen på listan är placerade i den ordning som man som väljare vill ha dem. Vi anser att personvalssystemet nu måste vidareutvecklas. Mer information behövs kring personvalet och kanske bör man även se över de olika spärrarna som finns . Det behöver därför tillsättas en utredning som ser över hur man ska få till stånd ett fungerande system för personval i . Detta bör ges regeringen till känna. i (c)
mot · GU02K241 · 2006-10-27 00:00:00 — Tjänstledighet för riksdagsledamöter för studier tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om möjligheter för riksdagsledamöter att ta tjänstledigt för studier. För att främja ledamöters kompetens och oberoende föreslår jag att det tillsätts en utredning för att se över möjligheterna för riksdagsledamöter att ta tjänstledigt för att ägna sig åt studier under pågående mandatperiod. Skälen att vilja ägna sig åt studier på heltid kan vara många. T.ex. skulle ledamöter som kommit in i utan slutförd examen vilja slutföra denna utan att för den skull förlora sin plats i . Andra vill eventuellt ägna åt att studera ämnen man upptäckt är viktiga i uppdraget. Det kan t.ex. handla om att en ledamot vill lära sig ett språk, grunderna i statsvetenskap, juridik, ekonomi eller annat. Någon ledamot kanske önskar ägna sig åt vidareutbildning och fördjupning för att följa med i de senaste teorierna och diskussionerna och få möjlighet att knyta kontakter inom området. I vårt grannland är möjligheterna till tjänstledighet för ledamöter av stora. De danska reglerna om tjänstledighet för ledamöter återfinns i forretningsordenens § 41. Paragraf 41 stk. 3, litra C öppnar för stora möjligheter till tjänstledighet, i princip obegränsade, eftersom det inte utgår någon ekonomisk ersättning under tjänstledigheten. Bestämmelsen har t.ex. utgjort grund för tjänstledighet för en masterutbildning vid ett amerikanskt universitet. En utredning som ser över möjligheterna för tjänstledighet för riksdagsledamöter ska syfta till att göra det möjligt att göra ett uppehåll för studier, men eventuellt också utreda om skälen för tjänstledighet bör utökas ytterligare. Restriktioner vad gäller tidsutsträckning och kvalitetssäkring av studier bör ses över. Till exempel kan kravet vara att studierna ska vara studiemedelsberättigade.
mot · GU02K242 · 2006-10-27 00:00:00 — Tillstånd för den kommersiella radion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för att producera lokalt material för den kommersiella radion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av hur tillståndsförfarandet för radio kan utformas. Den kommersiella radion är enligt gällande lagstiftning tvingad att producera och sända lokalt material, trots att intresset är mycket lågt hos både annonsörer och lyssnare. Den lokala produktionen är kostsam, och förutsättningarna för att lyckas producera ett utbud som tilltalar tillräckligt många lyssnare i konkurrensen med P4:s enorma lokala resurser är små. Med hjälp av nya tekniska lösningar kan dessutom reglerna kringgås och blir i realiteten verkningslösa. De största kommersiella radioaktörerna uppfyller till exempel detta krav genom att en dator spelar upp en lokalt producerad spellista musik . Genom att göra det lokala innehållet minimerar de risken att tappa lyssnare och kostnaderna hålls nere genom att sändningarna automatiseras. Varje station har en unik spellista, men det är endast ordningen på låtarna som skiljer stationerna åt. Aktörerna gör med andra ord en anpassning efter ett regelverk som inte går att följa utifrån marknadens förutsättningar. Med hjälp av teknik försöker de minimera skadorna. I det nya regelsystemet , den så kallade skönhetstävlingen, sänktes koncessionsavgiften till per tillstånd, men lokalt innehåll fick en mer betydande roll. Det nya regelsystemet har blivit ett fiasko av stora mått. Samtliga tillstånd som delats ut har antingen gått i konkurs och återlämnats till RTVV eller ligger i länsrätten på grund av att tillståndshavaren inte uppfyllt de krav på lokalt innehåll som de lovat i ansökningen. Ytterligare ett problem är att två stationer på samma marknad har helt olika villkor. Ena stationen har en hög koncessionsavgift från auktionsförfarandet och sänder lokalt innehåll , den andra har i koncessionsavgift och ett större krav på lokalt innehåll som de inte följer. Nuvarande regler om krav lokalt material borde avskaffas för att ge den kommersiella radion förutsättning att utvecklas utifrån lyssnarnas önskemål om innehåll. Det bör även göras en översyn av förutsättningarna för hur dagens skönhetstävling kan ersättas av ett nytt tillståndsförfarande för radio. Att återgå till auktionsförfarandet är troligtvis det mest rättvisa och rimliga systemet, men en utredning bör förutsättningslöst undersöka vilka alternativ som föreligger.
mot · GU02K243 · 2006-10-27 00:00:00 — Sänkning av koncessionsavgiften för kommersiell radio tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om koncessionsavgiften för kommersiell radio. Den kommersiella radion har sedan starten investerat närmare 1,5miljarder kronor i sin verksamhet utan ett enda lönsamt år. Koncessionsavgifterna uppgår till av omsättningen, en orimlig och orättvis medieskatt som endast radion måste betala som till exempel tidningar får presstöd och ett avskaffande av reklamskatten är att invänta framöver. Den kommersiella radion är en bransch i ekonomisk kris som behöver mer rimliga villkor för att fortsätta verksamheten , då nuvarande tillstånd kan förlängas. Förutom den betungande koncessionsavgiften missgynnas radion av stränga reklamregler som inte är anpassade utifrån mediets natur, dvs. Ytterligare krav på utökat lokalt innehåll försvårar möjligheten att producera ett innehåll som tilltalar lyssnarna och genererar de nödvändiga lyssnarsiffror som krävs för annonsförsäljning. Den kommersiella radion anklagas ofta för att själv ha försatt sig i den ekonomiska situation den befinner sig i genom att bjuda för höga summor då tillstånden auktionerades ut. Det stämmer till viss del men ska ses i ljuset av de antaganden som kunde göras då. De flesta bedömare var då överens om att den kommersiella radion i skulle uppnå samma nivåer som andra Europeiska marknader där radion står för av de totala medieinvesteringarna. I ligger investeringarna nu endast på vilket det finns flera centrala förklaringar till. Från början saknades det en stark nationell aktör som lanserade och etablerade mediet. Tv etablerades som ett kommersiellt medium före radio, vilket minskade intresset för radio och försvårade radions etablering som annonsmedium. Konkurrensen mellan de många små radioaktörerna som etablerades och de lokala tidningarna pressade priserna nedåt, ofta under lönsamhetsnivå. Presstödet gav vidare en snedvriden konkurrens på den lokala annonsmarknaden, och kraven på lokalt innehåll försvårade för kanalerna att producera ett utbud som tilltalade lyssnarna och därmed annonsörerna. Intresset för lokalt innehåll var och är mycket litet eftersom P 4 dominerar den lokala radion med jämförelsevis enorma redaktionella resurser. Nya medier såsom digital-tv och Internet har dessutom tillkommit sedan de första koncessionerna auktionerades ut, och dessa medier tar nu snabbt andelar på marknaden. Det har tidigare diskuterats en sänkning av avgiften i samband med ett teknikskifte från analoga till digitala sändningar, DAB (Digital Audio Broadcasting). Den kommersiella radion skulle då få en betydande sänkning av avgifterna i utbyte mot en investering i den nya tekniken. Utan sänkningen skulle de kommersiella stationerna inte ha haft någon ekonomisk möjlighet att investera i ny teknologi. De kommersiella kanalernas medverkan i DAB ansågs då vara nödvändig för att snabbare få konsumenterna att byta plattform. Då DAB lades ned under tidigare regering försvann denna möjlighet till sänkning, men behovet kvarstår. Det är således angeläget att pröva om nuvarande koncessionsavgift är rimlig.
mot · GU02K244 · 2006-10-27 00:00:00 — Flyttning av asyl- och integrationsfrågor till annat utskott tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att föra över frågor rörande asylpolitik från socialförsäkringsutskottet till utrikesutskottet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att föra över frågor om integrationspolitik från socialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet. I inget annat jämförbart land i världen har invandrare och flyktingar drabbats så hårt av arbetslöshet, socialbidragsberoende och utanförskap som i . Trots det ligger just asyl- och integrationsfrågor på socialförsäkringsutskottet, som i huvudsak hanterar just socialförsäkringsfrågor och transfereringssystem. Eftersom migration- och integrationspolitik varken ska vara eller ses som en bidragsfråga leder detta tanken fel. Det är av avgörande vikt att integrationspolitiken inriktas på hur vi snabbt får människor i arbete och möjliggör för dem att bli delaktiga i samhället. Därför bör integrationsfrågorna i stället hanteras av arbetsmarknadsutskott detta för att understryka att arbete är vägen in i samhället, till delaktighet och självförsörjning. Arbetsmarknadspolitiken måste ha en naturlig fokus på att alla arbetsföra människor i ska ha och få arbete. För att åstadkomma detta krävs god utbildning och en väl fungerande arbetsmarknad. hanterar också frågor som rör diskriminering på arbetsmarknaden, vilket är lämpligt eftersom det står alltmer klart att många människor med utländsk bakgrund drabbas av detta. Asylpolitiken har ett naturligt samband med utrikes relationer, handelspolitik, säkerhetspolitik, krishanteringsinsatser, biståndspolitik samt EU:s gemensamma ansvarstagande vid flyktingkatastrofer. Inom Europeiska unionen bör arbeta för att alla medlemsländer bedriver en humanitär och ansvarsfull asylpolitik. Därmed är asylpolitiken snarare en del av utrikespolitik än socialförsäkringspolitik. i (m)
mot · GU02K247 · 2006-10-27 00:00:00 — Ändrade regler gällande personval tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler gällande personval. I har vi sedan ett antal val tillbaka haft inslag av personval. Detta inslag har gett alla väljare en möjlighet att utöver partirösten också kunna rösta på en enskild person. Det är med andra ord en kombination av traditionellt partival och personval. Personvalsinslaget är positivt och vitaliserande, inte minst då det ger väljaren en bättre möjlighet att välja sin kandidat och senare kunna utkräva ett tydligare ansvar. För att en person ska kunna bli personvald till en direktvald kommunfullmäktige- eller landstingsfullmäktigeförsamling krävs att av de röstande på ett parti röstar för en enskild kandidat. I riksdagsvalet ligger gränsen på . Utsikterna för en kandidat att bli personvald och möjligheterna för väljarna att välja en viss person bör rimligen inte skilja mellan kommun-, landstings- och riksdagsval. Det är därför rimligt att nivån för att bli personvald till sänks till samma nivå som valen till kommuner och landsting, det vill säga . Detta skulle ge väljarna ökat inflytande som kandidater får tydligare incitament att aktivt bygga förtroende i sin valkrets.
mot · GU02K249 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta dag. För eftervärlden är han ihågkommen för att, med fara för sitt eget liv, ha räddade tiotusentals judar från en säker död i de tyska nazisternas koncentrationsläger. Hans aktion slutade med att han kidnappades i och fördes till för att fängslas. Där utsattes han troligen för tortyr och kanske avrättning. Genom sin insats har blivit ett stort namn utomlands, inte minst i , där han var den andre utländske personen efter att bli hedersmedborgare. Han är även hedersmedborgare i och , och han har fått monument resta över sig i , och . Generellt måste dock sägas att uppmärksamheten kring person har varit knapphändig i . Det är som om man fortfarande skäms för den handlingsförlamning och undfallenhet som kännetecknade den hantering av fallet åren efter hans försvinnande. Ett resolut ingripande hade högst sannolikt räddat hans liv. Det finns många sätt och många skäl för oss svenskar att uppmärksamma en av vår tids mest hjältemodiga medborgare. Här i avsätter vi för att uppmärksamma barnen, kvinnorna, familjen, miljön, FN etc. Detta är bra. Därför vore det också på sin plats att avsätta för att hedra . Det kan vara då vi aktualiserar kampen mot totalitära ideologier som systematiskt kränker människovärdet såsom nationalsocialismen, antisemitismen och rasismen, men även kampen för fred och människors okränkbara värde. Det vore ett naturligt sätt att visa en senkommen uppskattning av en av de största svenska hjältarna . En sådan dag skulle kunna bli en viktig samlingspunkt för de demokratiska krafter som värnar principen om alla människors lika värde gentemot de ideologiska krafter som ifrågasätter denna princip och som åter tycks vara på frammarsch i vårt land.
mot · GU02K250 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över det svenska personvalssystemet. Personval syftar inom politiken på ett valsystem där den enskilde väljaren har möjlighet att påverka vilken person som blir vald till ett visst politiskt uppdrag. Det är i stor utsträckning partier och inte väljarna som bestämmer vilka personer som ska representera dem i . Personvalsinslaget i det svenska valsystemet slog inte igenom förrän vid de allmänna valen 1998. Väljaren hade visserligen rätt att stryka eller lägga till namn på partiernas anmälda valsedlar, men systemet för rösträkning gjorde dessa ändringar nästan betydelselösa annat än som protestyttringar. Väljarens enda möjlighet att utöva ett aktivt personval var vid de tillfällen då ett parti hade flera olika kandidatlistor i samma valkrets. Vissa kommuner införde en försöksverksamhet 1994 som senare ledde fram till ett personvalsinslag enligt dagens system 1998. Väljaren har möjlighet att sätta ett kryss för den person på valsedeln som hon önskar blir invald först av alla. En viktig begränsning är dock att av ett partis väljare i den aktuella valkretsen måste sätta kryss för en viss kandidat för att han eller hon ska kunna bli invald till genom personvalet. I kommun- och landstingsval krävs det . Mandaten i varje valkrets går i första hand till den kandidat i partiet som klarat spärren och därefter i fallande ordning efter antalet personkryss. Eventuella återstående mandat fördelas därefter bland övriga kandidater i fallande ordning efter placering på valsedeln. Personvalssystemet har många fördelar då det ger väljarna betydligt större möjlighet att påverka. Bland annat flyttar det makt från system till individer. Det skapar också ett förtroendeförhållande mellan politiker och väljare. Det skapar också en mer aktiv valrörelse och mer aktiv dialog mellan politiken och vardagen. Det krävs ett engagemang under hela mandatperioden då medborgarna bör känna att man står till deras förfogande. Personrösterna är att se som betyg på politikerna. Hur väl de marknadsfört sina idéer och hur väl de driver opinion är avgörande för hur stort förtroende man får vid valdagen. Intresset för att kryssa sin kandidat har minskat. Att underkänna en liberal och demokratisk reform av den anledningen vore dumdristigt. Den svenska demokratin behöver flera aktiva opinionsbildare som vågar och vill profilera sig och sitt parti. Genom att reformera den halvmesyr som råder inom det svenska personvalssystemet finns möjligheten till att fördjupa och förstärka det demokratiska deltagandet. Det finns då också en reell chans att kryssa sin kandidat ända till . Den grundlagsutredning som ser över den svenska regeringsformen bör beakta värdet av ett demokratiskt valsystem där makt flyttas till medborgarna och där vi får ett förhållande mellan politiker och väljare som är byggt på ansvar och förtroende. För detta behöver vi införa fullt personval i och avskaffa personvalsspärrarna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02K251 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra nationaldag från till . firas som nationaldag i med anledning av att valdes till kung . Jag kan förstå att har varit en viktig historisk person i vissa delar av , men som skåning har jag ingen som helst anledning att fira kröning. låg i ständiga krig med . Det som , , och tillhörde till 1658. Med andra ord som vi nu firar genom en allmän helgdag. och blev en del av först och tycks inte heller ha någon anledning att fira kröning 1523. Nästa fråga är om det över huvud taget finns någon anledning att fira . Han har ofta framställts som en omtänksam landsfader. En annan bild är att han var en tyrann, bokbålsarrangör och klosterbrännare som genom att mörda upprorsmakare och oppositionella grundade den svenska enhetsstaten. Med tanke på hur brutalt och blodigt krossades av borde inte heller smålänningarna ha någon anledning att fira . Många skånska frihetskämpar fick sätta livet till på grund av , och det är inte rimligt att svenska staten ska tvinga skåningar och andra att fira denna tyrann. nationaldag bör därför ändras till då vi alla svenskar har en anledning att fira. har ingen befrielsehistoria att fira såsom t.ex. , och . Tvärtom hyllar vi tyvärr då var en imperialistisk krigsnation. Detta är inget som bör hyllas. Istället bör vi hylla folkets frihet och demokrati, t.ex. genom att göra till ny nationaldag dagen då vi 1919 fick en allmän och lika rösträtt.