ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So237 · 2006-10-18 00:00:00 — Likställandet av service- och signalhundar med ledarhundar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över regelverket för service- och signalhundarna och deras status i förhållande till ledarhundar. En service- och signalhund kan vara en mycket god hjälp för många människor som har funktionshinder. En servicehund är tränad att ge sin funktionshindrade ägare praktisk hjälp i vardagen, exempelvis genom att plocka upp saker från golvet, öppna dörrar, tända lampor och kasta skräp i papperskorgen. En servicehund ska också kunna ge trygghet genom att kunna larma och hämta hjälp om något händer ägaren. Diabeteshundar larmar på ett tidigt stadium sin förare, som har diabetes, när dennes blodsocker blir lågt. Förare kan då vidta nödvändiga åtgärder för att slippa de negativa konsekvenserna av ett för lågt blodsocker. En signalhund är sin hörselskadade ägares öron och tränas till att markera ljud såsom exempelvis brandlarm, babyskrik eller dörrklockans ringsignal. På det här sättet innebär service- och signalhundarna en stor trygghet för sina ägare. De utbildade hundarna innebär också att människor, trots funktionshinder, kan ha en fungerande vardag, till exempel kunna vara verksamma i arbetslivet, uträtta ärenden och ha meningsfull fritid. I utbildas hundarna av sina ägare med hjälp av ideella organisationer. Utbildningsmetoden bygger på att föraren är aktiv i utbildningen av hunden. Processen upplevs av många deltagare som en mycket utvecklande och positiv upplevelse. Trots detta bedöms inte service- och signalhundarna vara ett hjälpmedel på det sätt som ledarhundarna bedöms vara. Det finns inga möjligheter att erhålla statliga medel för att utbilda och hålla en service- och signalhund, trots att det är ett viktigt hjälpmedel för många människor med funktionshinder. På många håll i landet ges inte service- och signalhundar tillträde till offentliga lokaler, endast var tredje kommun i landet har dispens för dessa hundar i sina allmänna lokala ordningsföreskrifter gällande hund. Förare till ledarhundar har betydligt bättre möjligheter att anskaffa och erhålla sitt hjälpmedel, tack vare ekonomiska bidrag. Mot bakgrund av ovanstående finns behov av att se över regelverket för service- och signalhundarna och deras status i förhållande till ledarhundar i syfte att öka tillgången.
mot · GU02So238 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett fortsatt högt stöd till kvinnojourer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan kvinnojourer, polis och åklagarväsende och vårdinstitutioner. Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor låter sig inte förenas med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle har kvinnor och män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom väsentliga områden i livet. I ett jämställt samhälle utsätts inte kvinnor för tvång, utnyttjande, våld och sexuella övergrepp. Brottsoffrens situation måste uppmärksammas mer och våld som inskränker på kvinnans frihet måste bekämpas. Hänsynen till offrens berättigade krav på skydd mot gärningsmannen måste alltid prioriteras. De som utsätts för brott eller är nära berörda av brott får ofta men för livet. Tyvärr har samhället inte alltid ansett sig ha råd att hjälpa och stödja brottsoffren. I situationer där kvinnor utsätts för våld drabbas också barn. Våld förvandlar kvinnors och barns trygghet till en tillvaro i skräck. Våld som inskränker kvinnors frihet måste bekämpas betydligt mer effektivt. Alla samhällets aktörer måste se över vilka möjligheter som finns och samverka kring dessa för att öka kvinnors och barns trygghet och förebygga brott. Samhället måste reagera snabbt och konsekvent mot sexualiserat våld. Problematiken med att brott inte anmäls, bl a för att den misshandlade kvinnan skuldbeläggs och skuldbelägger sig själv, måste åtgärdas genom insatser för att öka kunskapen om sexualiserat våld inom förhållanden. För den utsatta kvinnan kan kvinnojourerna vara en vändpunkt. Här får de någon som lyssnar och tar sig tid. Här får de någon som kan hjälpa dem att inse vad som pågår och vilka åtgärder som kan vidtas. De kan få någon som kan stötta dem vid en anmälan av mannen, och här får de en och ett andrum. Det är därför viktigt att stärka kvinnohusen, ge dem möjlighet att hjälpa och stötta kvinnor i nöd. Många kvinnojourer i ser att behoven av dem ökar eftersom fler och fler ringer och besöker jourerna. Kvinnojourerna behöver ett stort stöd för att kunna hantera sin verksamhet. Det är också viktigt att öka samarbetet mellan kvinnohusen, polisen, åklagarväsendet och vårdinstitutioner. Allt för att underlätta för kvinnorna och familjen. Regeringen bör intensifiera arbetet med detta. I situationer där kvinnor utsätts för våld drabbas också barn. Kvinnojourerna har därför en viktig uppgift att ta hand om och stötta barnen i de utsatta familjerna. Flera kvinnojourer har en förskolelärare på plats för att barnen ska få stöd och någon att prata med utanför familjen.
mot · GU02So239 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappades rätt till bilstöd. Behovet av att äga och bruka en bil är stort för de flesta vuxna människor. Endast den som har mycket god tillgång till allmänna kommunikationsmedel har inte samma behov av bil. Särskilt viktigt är det för en handikappad person att med egen bil kunna ta sig till olika platser, särskilt där andra kommunikationsmedel inte ger den möjligheten. Enligt förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade (2 §) avses med handikappad den som på grund av varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationsmedel. Förordningen nämner sedan ett antal omständigheter som inskränker rätten till bilstöd. I aktuella fall har avslagit begäran om bilstöd med hänvisning till den bestämmelse som säger att den sökande skall bo hos sina föräldrar för att stödet skall utgå (5 §). Om detta gäller en tonåring kan man eventuellt förstå varför det hänvisas till just en sådan bestämmelse, men då det gäller betydligt äldre personer kan det inte vara rimligt att kräva att han eller hon bor kvar hos sina föräldrar för att få del av bilstöd. Det måste ligga i allas intresse att en handikappad har samma möjligheter att flytta till eget boende som alla andra och leva ett så normalt liv som möjligt. Den som bor i gruppboende har som regel tillgång till en anpassad buss och behöver inte vara hänvisad till färdtjänst. Den som valt eget boende skall inte behöva diskrimineras gentemot den som bor hos föräldrar eller i gruppboende.
mot · GU02So240 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klassificering av droger i EU. Vad som klassificeras som narkotika är väldigt olika i EU:s olika medlemsländer. Detta medför stora svårigheter i bekämpningen av drogrelaterade problem på både EU-nivå och nationellt. I klassificeras narkotika enligt narkotikastrafflagen som läkemedel eller hälsofarliga varor med beroendeframkallande egenskaper eller euforiserande effekter eller varor som med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper eller effekter och som på sådan grund är föremål för kontroll enligt en internationell överenskommelse som har biträtt, eller av regeringen har förklarats vara att anse som narkotika enligt lag. Vad som av den förklarats vara att anse som narkotika kan skilja sig mycket från vad exempelvis den nederländska regeringen anser vara narkotika. Därför behövs det en samordnad klassificering av narkotika på EU-nivå. Det som behövs i är en lagändring för att kunna stoppa det allt stridare inflödet av nya droger, som ännu inte hunnit narkotikaklassas här. Som det ser ut kan den svenska tullen tvingas släppa igenom exempelvis det amfetaminliknande preparatet TFMPP, som är narkotikaklassat i andra länder. Problemet i i motsats till andra länder är att tullen måste jaga enskilda ämnen, i stället för att preparaten finns samlade i större grupper. Detta försenar insatserna från både tullens och polisens sida. En samordnad klassificering av narkotika på EU-nivå skulle ge bättre resultat i kampen mot narkotikan. och polis skulle på ett enklare sätt kunna stoppa narkotika och samarbeta över nationsgränserna om den svenska klassificeringen av narkotika sammanfaller med andra länders. Detta betyder absolut inte att legaliseringen av vad som anses vara narkotiska preparat bör se likadan ut inom hela EU. Varje land bör självt välja vilka av de narkotikaklassade preparaten som är lagliga respektive olagliga.
mot · GU02So241 · 2006-10-24 00:00:00 — Allergisaneringscertifikat för hotellrum i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att driva frågan om allergisaneringscertifikat för hotellrum inom EU. har antalet människor med allergirelaterade sjukdomar fördubblats. Enligt beräkningar har var tredje svensk någon form av allergi eller är överkänslig för något ämne. Cirka 400 000 människor lider av astma. Luftföroreningar och ohälsosamma inomhusmiljöer är de två vanligaste orsakerna till att detta problem ständigt ökar. Utbudet av hotellrum anpassade för allergiker, astmatiker och andra med liknande problem är inte lika stort som efterfrågan på desamma i och internationellt. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare som antogs av 2001 fanns målet att göra tillgängligt i enlighet med för människor med funktionshinder. Exempel på en grupp funktionshindrade är personer med allergi eller överkänslighetsbesvär som hindras i sin vardag vid kontakt med omgivningen. Dessa personer har stora problem med att befinna sig i lokaler som inte blivit allergisanerade. Att certifiera allergisanerade hotellrum i skulle göra det enklare för semestrande allergiker och astmatiker. Det skulle underlätta, och därmed främja, utbytet mellan ungdomar och organisationer som inte kan resa på grund av dessa besvär. Det skulle dessutom vara ett steg på vägen för att öka tillgängligheten i vårt europeiska samhälle för människor med denna typ av funktionshinder. Redan i dagens allergisaneras många hotellrum och certifieras av . En certifiering av allergisanerade hotellrum i skulle underlätta vardagen för ett stort antal människor. Därför är det rimligt att ett certifikat efter svensk modell utformas.
mot · GU02So243 · 2006-10-24 00:00:00 — Utbildning av vårdpersonal i HBT-frågor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utbilda vårdpersonal i HBT-frågor, inom de vårdområden där patientens sexuella läggning kan ha betydelse för vården. För att myndigheter skall ge samma kvalitet i bemötandet av enskilda individer oavsett dessas sexuella läggning eller könsidentitet krävs kunskap och insikt. Heterosexualitet är fortfarande i samhället. Det avspeglas inte minst inom vården, där den som söker vård som regel förutsätts vara heterosexuell. Ett exempel är att unga tjejer som vänder sig till ungdomsmottagningar automatiskt får information om hur de skyddar sig mot graviditet. En annan konsekvens är att unga homosexuella killar inte får en bra information om hur de ska skydda sig mot hiv. Ett ytterligare problem är att när homosexuella har med sin partner, antas denne vara en vän eller . I vissa fall kan de skador som en patient söker vård för vara resultat av misshandel och personalen uppmärksammar då inte att den medföljande personen av samma kön, som antas vara en vän, i själva verket kan vara partnern och förövaren. HBT-personer riskerar att få sämre vård än andra. Det finns därför ett behov av att utbilda vårdpersonal, så att läkare, sköterskor och andra kan ställa rätt frågor och ge rätt råd eller behandling oavsett sexuell läggning hos den som söker vård.
mot · GU02So244 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att erbjuda fler alkoholister vård i form av självhjälpsprogram. Det finns i mer än en kvarts miljon människor som dricker så stora mängder alkohol att de får skador. Omkring en femtedel av alla patienter som tas in i akutsjukvården har alkoholproblem. Till följd av den kraftigt stigande alkoholkonsumtionen finns det anledning att befara att antalet alkoholberoende kommer att öka, trots förebyggande insatser. är vården av alkoholberoende på många håll otillräcklig. Alkoholism är klassad som en sjukdom. Precis som är fallet med andra sjukdomar borde det finnas kostnadsfri behandling att söka för den som drabbats, och antalet behandlingsplatser borde motsvara det behov som finns. Erfarenheten visar att den framgångsrikaste modellen för behandling av alkoholism är den så kallade Minnesotamodellen, som etablerades i . Det är ett självhjälpsprogram som bygger på Anonyma Alkoholisters program. Med tanke på de enorma kostnader som alkoholismen åsamkar samhället skulle en satsning på fler vårdplatser för behandling av alkoholism vara samhällsekonomiskt lönsam. Möjligheterna att erbjuda fler alkoholister vård i form av självhjälpsprogram bör därför ses över.
mot · GU02So245 · 2006-10-20 00:00:00 — Test av blås- och prostatacancer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheter till tidig upptäckt av blås- och prostatacancer. För män är prostatacancer den vanligaste cancerformen bland män i , tätt följd av bröstcancer som drabbar kvinnor. diagnostiseras fler än 9000 nya fall av prostatacancerbeskedet. Var tionde man i riskerar att få sjukdomen under sin livstid. hör till de länder som har den största förekomsten av prostatacancer i världen. Mer än hälften av männen är när tumören upptäcks. Även cancer i urinvägarna är vanligt. Blåscancer är den fjärde vanligaste cancern hos män och sjunde vanligaste hos kvinnor. Enligt en undersökning vid kan risken för blåscancer minskas genom att alla med urinvägsbesvär testas. Prostatacancer drabbar oftast män . Att upptäcka sjukdomen i tidigt skede, innan den hunnit sprida sig till omkringliggande organ är av stor vikt för att kunna bli frisk från sjukdomen. finns möjlighet att med ett enkelt test med blodprov PSA spåra sjukdomen på ett tidigt stadium och därmed förhindra spridning till andra organ och därmed förhindra onödigt lidande för män. Ett tänkbart sätt att förhindra att sjukdomarna får ett allvarligt förlopp är att genom hälsokontroller undersöka alla män och se om de har en tidig form av prostatacancer eller blåscancer. Regeringen bör se över förslaget att införa tester som kan upptäcka blås- eller prostatacancer i den obligatoriska hälsokontrollen för män .
mot · GU02So246 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tolfte folkhälsomål: Tryggt och hälsofrämjande åldrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att särskilt uppmärksamma utvecklingen av folkhälsoarbetet beträffande åldrande och äldres hälsa. beslutade att anta en ny och sektorsövergripande folkhälsopolitik för att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna mellan olika grupper i befolkningen. Folkhälsopolitisk rapport är en redovisning av de insatser som myndigheter, landsting och kommuner gjort för att uppfylla folkhälsopolitikens elva målområden. Målområde 3 behandlar gruppen barn och ungdom, målområde 4 fokuserar på gruppen vuxna i yrkesaktiv ålder. Något eget målområde för äldre finns däremot inte och rapporten tydliggör att hälsobefrämjande insatser för äldre inte genomförts i önskvärd omfattning. Planering och prioritering av folkhälsoinsatser görs till stor del med utgångspunkt från folkhälsopolitikens elva målområden. Utvecklingen och uppföljningen av det framtida folkhälsoarbetet kommer också i stor utsträckning att styras av dem. Avsaknaden av ett livscykelperspektiv och ett målområde för äldregruppen leder till att den inte beaktas när folkhälsopolitiska insatser planeras och budgeteras. Om folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen ska kunna uppnås måste alla grupper, inte minst den stora gruppen äldre, beaktas. Därför måste folkhälsopolitikens målområden utökas med ett nytt målområde: Tryggt och hälsofrämjande åldrande. Detta kan påverka utvecklingen av folkhälsan positivt, öka livskvaliteten för gruppen äldre samt ge samhällsekonomiska vinster. Utvecklingen av äldres hälsotillstånd är avgörande för framtida resursbehov. Genom hälsobefrämjande och sjukdomsförebyggande insatser kan äldre behålla en god hälsa i allt högre åldrar. Ett samhälle som skapar goda förutsättningar för äldre att fortsätta vara fysiskt aktiva, behålla goda matvanor, uppehålla sociala nätverk och ha meningsfull sysselsättning skapar också förutsättningar för äldre att bevara hälsa, oberoende och livskvalitet. Kunskapen om positiva effekter av preventiva insatser för äldre bör tas till vara bättre. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser bör därför ses som långsiktiga sociala investeringar och kunskaper om risk. Och friskfaktorer bör få genomslag i både resursfördelning och prioritering. Folkhälsopolitiken måste således utökas med ett tolfte målområde: Tryggt och hälsofrämjande åldrande. är ansvarigt för ett stort EU-projekt, Healthy Ageing. Syftet är att sammanställa den forskning som visar vilka interventioner inom området hälsofrämjande åldrande som står på god vetenskaplig grund samt att sprida den kunskapen till kommuner, landsting, äldreorganisationer m.fl. bör på grund av den expertkunskap det har inom området ges i uppdrag att särskilt uppmärksamma utvecklingen av folkhälsoarbetet beträffande åldrande och hälsa.
mot · GU02So248 · 2006-10-24 00:00:00 — Utländska kvinnors rätt till abort tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska kvinnors rätt till abort i . Att lagen 1975 kom att skilja på svenska kvinnors rätt att göra abort och utländska kvinnors rätt till vård var djup olyckligt. Därför välkomnade jag såväl utredningen i som utredningens förslag att ändra lagen så att utländsk kvinna ska kunna göra abort utan prövning av särskilda skäl. Företrädare för sex av de sju riksdagspartierna sa ja till en sådan lagändring före valet och en proposition var också på väg till . Det är viktigt att det arbetet utan dröjsmål fullföljs av den nu sittande regeringen. Dagens särbehandling av utländska kvinnor måste undanröjas. Abort är en fråga om rättigheter men också en hälsofråga.
mot · GU02So249 · 2006-10-24 00:00:00 — Stöd till sexualpolitiska organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till sexualpolitiska organisationer. I finns en bred folkrörelse, till stor del bestående av organisationer som arbetar för människors rätt till kunskaper och klinisk vård inom området sexuell och reproduktiv hälsa. En stor del av deras arbete syftar till att förebygga oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar. De sexualpolitiska organisationernas agenda stämmer väl överens med de av samhället givna målen om folkhälsa, folkhälsomål 11; Trygg och säker sexualitet. Sexualiteten är en viktig faktor i människors liv och har betydelse för lust och livsglädje. En trygg och säker sexualitet fri från fördomar, diskriminering, tvång, våld och risk för sjukdomar är hälsosam. Det är angeläget att negativa följder av sexualitet som sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter motverkas och att ingen ska diskrimineras på grund av sexuell läggning. I en mängd statliga utredningar fastslås vikten av frivilligorganisationer i folkhälsoarbetet. Genom projektstöd i olika former och med olika syften kan organisationer såsom och söka stöd för enskilda projekt eller aktiviteter. Men projekten och aktiviteterna växer inte på bar mark utan kräver en stark och vital organisation som näring och stöd. För att de sexualpolitiska organisationerna i fortsättningen ska kunna bedriva ett effektivt och långsiktigt arbete och ha möjlighet att stärka och utveckla verksamheterna på nivå, måste det finnas ett permanent och starkt stöd till organisationernas basverksamhet. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02So250 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en par-bo-garanti. Genom en så kallad par-bo-garanti säkerställs att de som har levt och kämpat ihop ett helt liv inte ska behöva skiljas på ålderns höst. Men faktorer som vårdtyngd och geografiska hänsyn kan göra att äldre väljer att inte bo tillsammans. I de fallen är det viktigt att önskemål om kontakt och besök underlättas. Alla ska bli bemötta med respekt, ha rätt till personlig integritet och själva kunna bestämma över den egna tillvaron. Initiativ till en fortsatt utbyggnad av mellanformer, seniorboende och servicebostäder som skapar olika former av eget boende måste uppmuntras.
mot · GU02So251 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en jämlik sjukvård. av samtliga resurser för vård och omsorg går till kvinnorna. Men om man ser till kostnaden för sjukvård och läkemedel per person är denna lägre för kvinnor än för män i samma ålder. av befolkning är . Vår hälsa har förbättrats i takt med välståndet och många fler sjukdomar kan behandlas framgångsrikt. Nya medicinska framsteg ställer nya krav på att implementera dem. Goda möjligheter att exempelvis ersätta utslitna höftleder, operera starr eller behandla diabetes underlättar väsentligt livet för många. Kostvanor påverkar hälsan. Kvinnor går ofta till läkare, och kostnaderna för deras sjukvård är totalt sett högre än männens. Kostnaderna för kvinnors primärvård är totalt sett högre än för mäns, och inom psykiatrin ligger kostnaden för män och kvinnor på samma nivå. I den slutna somatiska vården är kostnaderna för mäns sjukvård per capita högre i åldersgrupperna , medan de är högre för kvinnor i övriga åldersgrupper, vilket bland annat beror på förlossningsvården. I gruppen cirkulationsorganens sjukdomar är kostnaderna för männens vård högre än för kvinnornas vid de tio mest kostnadskrävande diagnoserna. Kvinnors vård kostar mest i gruppen sjukdomar i muskler och skelett. I utredningen för 1990-talet framgår att kvinnor är överrepresenterade i alla studerade grupper av funktionshinder. skrev utredningen att kvinnor får mindre service och hjälp än män. I samtliga åldersgrupper rapporterar kvinnor mer ängslan, oro och ångest än män. Äldre kvinnor är den grupp som ordineras flest läkemedel. Kostnaderna för läkemedel är totalt högre för kvinnor än för män, men kostnaden per recept är högre för män. Skillnaden har flera orsaker. Män får oftare exempelvis nyare och därmed dyrare läkemedel än kvinnor. Detta innebär dock i allmänhet inte högre kvalitet i männens läkemedelsbehandling. Skillnaderna kan däremot ge upphov till frågor om orsaker, ekonomiska konsekvenser samt betydelsen av kön för det kliniska beslutsfattandet. I flera studier av äldres läkemedelsanvändning konstateras att äldre kvinnor oftare ordineras läkemedel som kan orsaka förvirring och fall. ingår kvinnor i ökad utsträckning i kliniska prövningar av läkemedel, men det är fortfarande ovanligt med könsspecifika dosrekommendationer. Området äldre kvinnors missbruk och tillgång till behandling är föga belyst. Vård efter behov ska vara ledstjärnan. Grundläggande måste också vara att det inte finns några könsskillnader i vården. Som jag har visat här finns utan tvivel sådana skillnader . Det är angeläget att den frågan analyseras för att öka kunskaperna och medvetenheten om den här frågeställningen. Detta bör ge regeringen till känna.