mot · GT02MJ47 · 2006-04-18 00:00:00 — Flex Mex 2-utredningen har föreslagit (SOU 2003:60) att det svenska klimatpolitiska delmålet om att minska de svenska utsläppen med för perioden 20082012 relativt bör ändras så att den mängd utsläppsrätter som tilldelas den handlande sektorn skall avräknas mot det nationella mål som skall uppnås för perioden 20082012. Utredningens förslag skulle ge ett mer relevant mått på uppfyllelsen av målsättning om utsläppsminskningar och stöds även av majoriteten av remissinstanserna. Om en omfattande nettohandel med utsläppsrätter skulle ske från blir det svårt att anpassa utsläppen i den icke-handlande sektorn så att målet uppnås. Regeringens mål kan därigenom bli mindre styrande för de åtgärder som vidtas. Regeringens förslag innebär att det svenska målet kan uppnås även genom generella industrifientliga åtgärder som inte förbättrar klimatsituationen. Genom att driva delar av svensk industri utomlands kan de faktiska svenska utsläppen minska, dock utan att någon miljöförbättring inträder. Det finns alltså mycket som talar för att målet bör ändras så att den mängd utsläppsrätter som tilldelas den handlande sektorn skall avräknas i enlighet med Flex Mex 2-utredningens förslag. Länkdirektivet, som kopplar samman EU:s handelssystem med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer JI och CDM, innebär att en sådan avräkning som utredningen föreslår inte framstår som så enkel. Mot bakgrund av detta, och med tanke på att målperioden 20082012 snart inträder, avstår från att nu föreslå någon ändring av det fastlagda nationella målet . biträder sålunda propositionens förslag till beslut om att antar regeringens förslag om nationellt klimatmål för perioden 20082012. 5.3Mål på lång och medellång sikt bör sträva efter att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. Ett rimligt åtagande för del vore en minskning , som regeringen föreslår skall vara vårt nationella klimatmål. Den närmare utformningen av målet bör ske med beaktande av utvecklingen inom EU. Det behövs en analys av vilken typ av nationella mål som är ändamålsenliga mot bakgrund av de alltmer integrerade marknaderna. Medlemsländerna bör också formulera sina mål på ett enhetligt sätt vad gäller hur handelssystemet och de projektbaserade mekanismerna skall hanteras. bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör sträva efter att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. För att EU-länderna skall kunna hålla rätt kurs i klimatpolitiken bör också mål för preciseras. har angett att industriländerna, till vilka EU hör, bör minska utsläppen . anser att det med tanke på dagens stora skillnader i utsläpp per capita mellan olika länder är rimligt att verkar för att EU skall besluta att EU-länderna tillsammans skall minska sina utsläpp . bör tillkännage för regeringen som sin mening att bör verka för att EU-länderna minskar sina utsläpp med totalt i förhållande till nivå. beslutade om den nuvarande klimatstrategin; i detta ligger att klimatarbetet skall följas upp med kontrollstationer 2004 och 2008. Rimligen avsåg med sitt beslut att regeringen skulle återkomma till , men så har inte skett. och har utarbetat ett underlag för utvärderingen, som blev klart . Trots detta har regeringen väntat innan något förslag eller någon redogörelse överlämnats till . Denna segdragenhet från regeringens sida förtjänar kritik. bör tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen skall återkomma till med konsekvensanalyser och förslag med anledning av uppföljningen av klimatstrategin. 6Åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser i 6.1.1Statliga företag bör vara förebilder Statliga är den största elproducenten i och har som mål att bli ett av de ledande kraftföretagen i . koncentrerar nu sina resurser till expansion i främst och där produktionen baseras på kol och kärnkraft. Svenska staten, som till höga kostnader stänger ned kraftproduktion i , är en stor ägare i stora tyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar med höga koldioxidutsläpp. Dubbelmoralen i den svenska statens energipolitik är påfallande. Det behövs en rak och tydlig linje där de statliga företagen fungerar som föredömen för övriga näringslivet. De politiska styrmedlen handlar i stor utsträckning om att sätta ramarna för företags och enskildas verksamheter. Däremot kan inte politikerna i detalj reglera hur varje enskild person på bästa sätt skall ta sitt ansvar. Som konsument har den enskilde däremot stora möjligheter att göra mycket på marginalen. Men då krävs information om hur vår konsumtion och livsstil i det lilla påverkar klimatet i det stora perspektivet. Stora miljövinster, som inte behöver innebära någon form av välfärdsförlust, kan uppnås genom information om hur man genom planering av inköp undviker helt onödigt miljöslitage. För att konsumentmakten skall komma till sin fulla rätt måste det finnas praktiska möjligheter, t.ex. genom märkningssystem, att få kunskap om varan och på vilket sätt den produceras. Det är viktigt att privatpersoner som exempelvis tilläggsisolerar sitt hus eller genomför andra positiva miljöåtgärder inte straffas med högre fastighetsskatter eller liknande. Det skall löna sig att agera miljövänligt. Det är således viktigt att de ekonomiska styrmedlen inte motverkar de frivilliga miljöinsatserna. När det i propositionen talas om information och utbildning undgår man att nämna betydelse, vilket är anmärkningsvärt. Skolan har en helt avgörande betydelse för att ett hållbart samhälle skall kunna uppnås. Kunskap om klimatets betydelse och hur det påverkas av olika faktorer måste spridas till hela samhället. 6.2En bred energi- och klimatkommission bör tillsättas Den oljekommission som statsministern tillsatt kan vara bra, inte minst när det gäller att ersätta de fossila bränslena inom transportsektorn. Men den tar inget helhetsgrepp om energifrågorna. För att skall göra största möjliga nytta i arbetet mot klimatförändringen är det minst lika angeläget att i vårt land satsa på elsparande som att ersätta oljan. har alltså fått ett alltför smalt mandat. En minskad svensk elförbrukning skulle också innebära stora möjligheter för svensk industri att tjäna pengar på elexport. Den oljekommission som statsminister tillsatt bör därför ersättas med en brett upplagd energi- och klimatkommission som analyserar energiproduktionen och energianvändningen i ett helhetsperspektiv och ur ett systemperspektiv. Utredningen bör bland annat utreda följande frågeställningar: Målformulering på kort, medellång och lång sikt. Hur skall en fördelning av utsläppsminskningar mellan olika sektorer se ut (handlande sektorn, icke handlande industri, transporter, uppvärmning etc)? Vilka områden bör verka för att få in i den handlande sektorn och hur skall bubbelkonstruktionerna se ut? Vad bör känneteckna de styrmedel som skall användas för att nå målen? Hur skall andra växthusgaser än koldioxid hanteras? Riktlinjer för ett sammanhållet åtgärdsprogram. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförts om en brett upplagd utredning av energi- och klimatfrågorna. EU:s handelssystem för utsläpp av koldioxid är världens största handelssystem för utsläppsrätter. Det är en framgång att medlemsländerna lyckats enas kring denna metod att använda marknadskrafterna för att skapa kostnadseffektiva utsläppsminskningar inom uppsatta ramar. Även om det lett till kortsiktiga konkurrensnackdelar för europeisk industri är det ett nödvändigt men otillräckligt steg i rätt riktning som också resten av världen måste ta för att uppfylla Kyotoprotokollets målsättning och lägga grunden för nya världsomspännande åtaganden. Det vore önskvärt om även andra sektorer inlemmades i systemet. Det finns anledning att diskutera principerna för den framtida fördelningen av utsläppsrätter. I den första fördelningsomgången bestämde sig den för att missgynna kraftvärmeproducenterna, vilket var olyckligt. Det kan finnas anledning att ifrågasätta om det är lyckat att principerna för tilldelning av utsläppsrätter skall skilja sig mellan olika länder såsom har varit fallet. står därför bakom den huvudinriktning för svenska prioriteringar för handelssystemets utveckling , som regeringen redovisar i propositionen Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan (prop. 2005/06:184). Utgångspunkterna för svenskt vidkommande bör vara att handelssystemet skall utvidgas till att omfatta fler sektorer, fler växthusgaser och fler länder, samt att en ökad harmonisering av systemets tillämpning skall ske inom EU. välkomnar att regeringen förstärker och förlänger klimatinvesteringsprogrammet. Klimatinvesteringsstödet är inriktat på åtgärder som minskar klimatpåverkande utsläpp. Det är viktigt att reglerna som styr anslaget är strikt fokuserade på åtgärder som direkt går att hänföra till minskningar av växthusgaser. Den här typen av åtgärder ger relativt snabba och synliga resultat, då de är åtgärdsinriktade, konkreta och lokala. skulle behöva fler miljöbilar på marknaden. Som ett hinder för detta nämns ofta bristen på tankställen. Det behövs därför fler tankställen för olika alternativa bränslen samt mer produktion av biogas, etanol, DME, metanol från svartlutsförgasning, etc. Den offentliga sektorns inköp av miljöbilar bör öka. Det är anmärkningsvärt att regeringen, i sin redogörelse för utvärderingar av den gröna skatteväxlingen, underlåtit att nämna de studier som gjorts av bl.a. Per Kågesson samt av , , m.fl. och som berör de sneda regionalpolitiska och fördelningspolitiska effekterna av skatteväxlingen. En grön skatteväxling måste ha en smart utformning, så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan och att reella, miljövänligare alternativ finns att tillgå. En utveckling av skatteväxlingsinstrumentet i riktning mot ökad träffsäkerhet måste ske. Den rödgröna skattepolitiken har inneburit att låginkomsthushållen fått betala en relativt sett större del av den samhällsekonomiska kostnaden för att genomföra vissa miljöförbättringar. Ännu tydligare blir orättvisan mellan storstadsområden och glesbygd. Dessa effekter framstår som stötande mot bakgrund av att de drabbade hushållen inte själva kan välja sin livsstil på ett sådant sätt att de kan behaga de styrande partierna. Om båda föräldrarna i en barnfamilj har arbete i glesbygden är det inte gjort i en handvändning att byta arbete och bostad. Socialdemokraternas, och skatteväxling framstår, när den riktar sig till hushållen, som ett teoretiserande utan insikt om medborgarnas dagliga tillvaro. är övertygade om att en grön skatteväxling bäst genomförs på en europeisk nivå för att bevara konkurrensneutraliteten mellan olika länder. bör verka för gemensamma miniminivåer för beskattning av miljöstörande verksamhet inom EU. En sådan utveckling skulle leda till att svenskt näringsliv skulle få stora konkurrensfördelar tack vare den anpassning som gjorts i för att minska utsläppen av miljöfarliga ämnen. I EU-sammanhang har den tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. Trots att över hälften av kommunerna har en aktuell energiplan verkar det vara ovanligt att den fysiska planeringen grundar sig på denna. Kommunerna uppfattar sig ha små möjligheter att påverka produktionen och användningen av energi. En politisk utmaning är frågan om hur miljöfrågorna skall integreras i den kommunala verksamheten, i förvaltningar och kommunala bolag. Kommunerna behöver jobba strukturellt med ledningssystem och upphandlingsverktyg. Höga krav på miljöhänsyn vid all offentlig upphandling är ett verkningsfullt styrmedel. Kraven för offentlig upphandling av godstransporter, arbetsmaskiner och entreprenadarbeten behöver utvecklas. Det är bra att regeringen lyfter fram klimatkommunernas arbete, men vill i sammanhanget också slå ett slag för ekokommunernas betydelse, inte minst för klimatarbetet. delar regeringens bedömning att det utanför den handlande sektorn är särskilt angeläget att begränsa klimatpåverkan från transportsektorn och bostads- och servicesektorn. En konsekvens av den framväxande gemensamma europeiska elmarknaden är att vi kan sätta likhetstecken mellan svensk elproduktion och svensk elanvändning. möjligheter till elproduktion och elbehov är två skilda områden som bör analyseras var för sig. Det finns fortfarande en stor potential att bygga ut kraftvärmeproduktionen i det svenska fjärrvärmenätet. Om all existerande fjärrvärmeproduktion skulle byggas om till kraftvärme skulle svensktillverkad el således kunna bli en exportvara som innebär att vi kan sälja el till utlandet (källa: ). Detta skulle ge en välfärdsvinst på . Parallellt med en utbyggnad av kraftvärmen bör alla större industrianläggningar ges incitament att bygga mottrycksanläggningar. Kraftvärmeproduktion ersätter alltid sämre fossileldade alternativ, vare sig produktionen sker i eller i något annat land. Så länge som det finns fjärrvärmenät i vårt land som inte är kopplad till elproduktion så är det alltid en god gärning att bygga ut elkraftvärmeproduktion. Genom ett EG-direktiv har uppmanats att öka andelen förnybar energi med totalt /år . Det finns potential för detta, främst genom biobränslen. Denna utbyggnad bör ske inom kraftvärmeproduktion. behövs ett ökat energisparande. bör tillkännage för regeringen som sin mening att utbyggnaden av kraftvärme i skall stimuleras. beslutade i enlighet med regeringens proposition (2002/03:40) Elcertifikat för att främja förnybara energikällor att införa ett system med elcertifikat i . Regeringen bedömer i propositionen att erfarenheterna av elcertifikatssystemet överlag är goda. håller inte med om detta. Vissa branscher har redan nu blivit krisbranscher på grund av elcertifikatssystemet. Modellen missgynnar mindre elproducenter samt hindrar investeringar i förnybar energi som passerat utvecklingsstadiet men som ännu inte fått fotfäste på marknaden. anser därför att certifikatsystemet bör reformeras. utvecklar sina synpunkter kring elcertifikaten i partiets motion med anledning av regeringens proposition (2005/05:154) Förnybar el med gröna certifikat. En stor del av den el som används i är framställd i fossileldade kraftverk. Att lägga ned fungerande koldioxidneutral elproduktion i saboterar därför ansträngningarna att minska koldioxidutsläppen eftersom den europeiska marknaden därigenom undandras en del av den fossilfria elkraften. Stängningen av och de rödgröna planerna på stängningar av ytterligare kärnreaktorer i innebär en kniv i ryggen på klimatarbetet. De befintliga kärnreaktorerna i bör därför drivas vidare och effektiviseras. Inom alla delar av energipolitiken bör utvecklingen styras av styrmedel som utgår från klimatproblemet. Ett område där ambitionerna definitivt måste höjas är energisparandet i byggbeståndet. Byggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i skulle kunna minska fram . Potentialen för energisparande åtgärder inom byggnadssektorn i både gamla och nya hus, i såväl bostadshus som industrifastigheter har beräknats kunna sänka utsläppen av CO2 inom EU med jämfört med , vilket motsvarar en minskning mellan dessa årtal (källa: ). Elvärme för uppvärmning bör bytas ut så snabbt som möjligt. Den högvärdiga energiform som elen utgör används betydligt bättre inom andra områden. Istället bör fjärrvärmenäten byggas ut. På den framväxande gemensamma europeiska elmarknaden bör vi minnas att varje gång en husägare i upphör att använda direktverkande el så minskar vi koldioxidutsläppen från kolkondenskraftverken i EU. De prognoser som visar på kraftiga ökningar av växthusgasutsläpp inom transportsektorn fram är mycket oroande. Det behövs alltså särskilda åtgärder inom denna sektor. Som propositionen mycket riktigt uppmärksammar är den genomsnittliga svenska personbilen mer bränsleslukande än genomsnittet inom EU. Detta hänger bl.a. samman med att har den äldsta bilparken inom EU-15. För alla fordon som släpps ut på marknaden och alla äldre fordon som uppfyller miljöklass 2005 är fordonsskatten kopplad till koldioxidutsläppen (prop. 2005/06:65). har i detta sammanhang efterlyst en större koppling till koldioxidutsläppen vid utformningen av fordonsskatten, genom att likrikta beskattning av bensin- och dieselbilar samt genom att låta även äldre fordon få koldioxidrelaterad skatt. I propositionen framgår ej att dieselbilar missgynnas av nuvarande beskattningsregler, vilket borde framhållas i detta sammanhang. Koldioxidutsläppen från dieselbilar är väsentligt lägre per kilometer än från bensindrivna bilar. Mot bakgrund av de svenska bilarnas åldersstruktur har föreslagit att skrotningspremien höjs med för bilar äldre än modell, då katalysatorrening blev obligatorisk på nya bilar. Det finns ett behov av ett ökat ekonomiskt incitament för att driva på skrotningen av äldre bilar. En kraftig höjning av premien skulle med all säkerhet, även , innebära att många äldre bilar med dåliga miljöegenskaper, bl.a. högre bensinförbrukning, tas ur trafik förhållandevis snabbt. Utsläppen av koldioxid inom den svenska transportsektorn ökade (källa: ). Så sent som i transportpropositionen (prop. 2005/05:160) fastställdes att koldioxidutsläppen skall ha stabiliserats nivå. Det är anmärkningsvärt att regeringen med ganska stor tystnad förbigår det faktum att alla bedömare, inklusive regeringen själv, är eniga om att målet inte kommer att nås. Regeringen borde beskriva vilka åtgärder som måste vidtas för att nå de uppsatta målen, och om man inte är beredd att vidta dessa åtgärder måste målen ändras. För att uppnå målet för transporternas utsläpp behövs en tydligare analys av hur utsläppsökningen fördelar sig på olika trafikslag. Detta är nödvändigt för att kostnadseffektiva åtgärder skall kunna vidtas gentemot de olika trafikslagen. har trafikarbetet med personbilar ökat , medan transportarbetet med lastbilar ökat (källa: ). I propositionen saknas en beskrivning av hur utsläppen av växthusgaser för de olika trafikslagen utvecklats. Det går exempelvis inte att utläsa huruvida utsläppen från personbilstrafiken ökat eller minskat. Denna information är dock av största betydelse för att styrmedlen gentemot personbilstrafiken skall kunna utformas och utvärderas. Klimatstrategin måste utformas så att det skapas realistiska, ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagens fossila drivmedel. Det är därför ytterst viktigt att snabbt få fram produktion av drivmedel, både nationellt och internationellt, som utgör alternativ till fossila drivmedel. anser att etanol, biogas och andra förnybara drivmedel skall vara befriade från koldioxid- och energiskatt. Förutom att de är förnybara och inte ger ett nettobidrag av koldioxid till atmosfären, medför biobaserade drivmedel ofta även minskade utsläpp av i stort sett alla miljö- och hälsopåverkande ämnen. Ett kristdemokratiskt mål är att användningen av fossila drivmedel skall halveras senast . För att nå detta krävs en ökad produktion och försäljning av förnybara drivmedel. Därför bör sådana drivmedel vara befriade också från energiskatt. Fossila bränslen bör fasas ut efter hand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas. Utvecklingen går framåt för olika former av biobränslen för fordonsdrift. Genom att förgasa istället för att förbränna svartlut kan massaindustrin bli såväl elproducent som tillverkare av DME. Inom fem väntas processen vara kommersialiserad och de första bilarna kan fylla tanken med metanol eller DME från massaindustrin. Genom rötning av bl.a. organiskt avfall framställs biogas. Etanol och rapsolja framställs ur olika grödor. Så kallade well-to-wheel-analyser, dvs. analyser av ett bränslealternativs miljöpåverkan under hela sin livscykel, bör genomföras för att skapa underlag för beslut om vilka biodrivmedel som bör bli föremål för särskilda stimulanser. Hänsyn till den möjliga produktionsvolymen bör också vägas in så att långsiktigt hållbara alternativ till dagens petroleumbaserade fordonsdrivmedel kan växa fram. Vid sidan av biobaserade drivmedel utgör bränslecellen ett framtida alternativ. I bränslecellen förbränns vätgas kemiskt och avgaserna utgörs av vanlig vattenånga. Nuvarande metoder för vätgasproduktion har till stor del sin grund i naturgas och andra fossila bränslen. En viss del kommer också från elektrolys av vatten med el från solceller eller vindkraft. invigdes första vätgasmack i , där vätgasen framställs genom elektrolys i en process där den tillförda energin kommer från vindkraft. En annan intressant teknik är artificiell fotosyntes. Detta system innebär att man från vatten och solljus kan erhålla vätgas. Kan solcellstekniken och den artificiella fotosyntesen bli kostnadseffektivare genom forskning och utveckling finns en mycket stor potentiell marknad. På förslag från , övriga allianspartier och beslöt att ett certifieringssystem för alternativa drivmedel bör införas för att säkerställa den totala miljönyttan. Framställningen av drivmedel måste ske på ett sådant sätt att den totala negativa miljöbelastningen minskar. Potentialen för effektiviseringar när det gäller hushållsmaskiner och elektronisk apparatur har beräknats till CO2 för EU-området. Detta kan ske genom införandet av normer och standarder och krav på maximalt en watt för s.k. standbyläge. Som jämförelse kan nämnas att totala utsläpp av CO2 på årsbasis uppgår till ca . bör tillkännage för regeringen som sin mening att inom EU bör verka för bindande normer om maximal energiförbrukning för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur i standbyläge. 7Strategi för anpassning till klimatförändringar Det är positivt att regeringen tillsatt en utredning för att belysa det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar. Ett hållbart skogsbruk, liksom användningen av jordbruksmarken, är en viktig faktor när det gäller att såväl begränsa klimatförändringar som att anpassa samhället till dem. Klimatförändringarna väntas medföra mer frekventa och mer omfattande översvämningar och ökande jorderosion. Detta ställer ökade krav på kommunerna såväl inom den fysiska samhällsplaneringen som inom räddningsberedskap och krishantering. 7.1.1Klimatförändringarna är inte enbart ett miljöproblem Trots att klimatförändringarna får konsekvenser för en rad samhällsområden betraktas de fortfarande i första hand som ett miljöproblem och räknas därmed som miljöministrarnas ansvar. Detta snäva synsätt måste ändras både inom och inom EU. Klimatförändringarna har allvarliga effekter inte bara för ekosystemen utan även för ekonomin, folkhälsan, vatten- och livsmedelsförsörjningen, migrationen, osv. bör tillkännage för regeringen som sin mening att inom EU bör verka för att klimatfrågorna skall diskuteras inom samtliga berörda politikområden. von der Esch (kd) Skånberg (kd)