ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N285 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en särskild strategi för att ta till vara växtkraften i . är just nu inne i en mycket intressant och viktig strukturomvandling. Mycket kommer att hända . Regionen är fortfarande i ett formativt skede. Turboglobaliseringen ställer oss inför helt nya krav och möjligheter, söker sin nya identitet. I internationella undersökningar förutspås ofta bli en av norra viktigaste tillväxtregioner. kan erbjuda kvalificerad arbetskraft, ett flertal kompetensblock i viktiga framtidsbranscher och flera framgångsrika universitet och högskolor på båda sidor Sundet. Stora multinationella företag börjar alltmer betrakta som en marknad. Därför organiserar man sig också med huvudkontor för hela den nordiska marknaden. tycks vara särskilt intressant som huvudkontorsregion för företag inom livsmedel och dagligvaror, men också för transport och konsumentelektronik- och datorföretag. Det är en fördel för att den på samma gång är huvudstadsregion och gränsregion. Det ger en kombination av styrkor och dynamik som tycks vara en framgångsformel i den globaliserade ekonomin. En etablering i gör det möjligt att dra nytta av huvudstadens utbud som man kan välja det som passar bäst av två olika nationella samhällssystem. Man kan till exempel ha huvudkontoret nära den danska huvudstadens breda utbud av samhällsinstitutioner, kultur och företagsnära tjänster som man förlägger produktionen i utan att förlora närheten mellan huvudkontor och produktion. I den globala ekonomin är det helt avgörande för ett land att det finns regioner med kraft att konkurrera i attraktionskraft för investeringar med andra regioner i världen. Därför är det viktigt för att står starkt. Och därför är det också viktigt för att lyckas vara attraktivt för internationella investerare, kunniga experter och kreativa personligheter. Det är nu viktigt för framtida tillväxt och välstånd att den svenska delen av inte hamnar i skuggan av . Den svenska sidan av måste stå stark och vara attraktiv. Det behövs en medveten strategi för till exempel investeringsfrämjande, infrastruktursatsningar, borttagande av barriärer för pendlare över sundet med mera. saknar en nationell strategi för att ta till vara och utveckla växtkraften i . Ska den svenska sidan stå stark när attraherar investeringar krävs en bättre samordnad Öresundspolitik och en tydlig nationell strategi för att ta till vara och utveckla växtkraften i svenska del. Detta är viktigt för och , men också avgörande för hur väl ska klara framtidens välstånd. Det är dags för en nationell strategi för !
mot · GU02N288 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten väljer markkabel för den planerade nya högspänningsledningen. , som svarar för stamnäten för elkraft i landet, genomför nu förstudier för olika alternativ till hur högspänningsledningen Sydlänken lämpligen kan dras mellan och . Det finns två tekniska alternativ som är tillgängliga för ledningen, antingen växelström i luftledning eller likström i markkabel. Jämfört med det traditionella luftledningsalternativet blir en markkabel något dyrare, men inräknar man de mervärden som en markkabel innebär blir kostnaden rätt likvärdig. Man slipper det stora intrång som en bred korridor med stålskelett innebär, och de elektromagnetiska fält som följer med detta. Man slipper stora intrångskostnader och behåller marken för produktion av förnybar energi. Därför bör regeringen sträva efter att en markkabel kan förverkligas som teknisk lösning för den planerade högspänningsledningen.
mot · GU02N291 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera satsningen på små vattenkraftverk. I har vi haft en lång tradition av småskaligt vattenkraftsutnyttjande. lades dock många av dessa kraftverk ned. Anledningen var att den småskaliga tekniken inte kunde konkurrera med storskaliga kraftverk. I finns över 2000 outnyttjade små vattenkraftverk som skulle kunna försörja tusentals hushåll. I takt med stigande elpriser och osäkerheten kring elsäkerheten på landsbygden behövs alternativ till energiförsörjningen. Dessvärre finns ett komplicerat skatte- och regelverk som bromsar utvecklingen av småskaliga vattenkraftverk. Många av dessa små kraftverk finns i glesbygdsområden. Genom att rusta upp dem och dessutom bygga en del miljöanpassade nya anläggningar kan det årliga bidraget från denna typ av småskalig vattenkraft öka från till . Det kända uttrycket många bäckar små får ett kraftfullt innehåll. Självklart ska nationalälvarna, och de övriga älvsträckor som undantagit från utbyggnad, även fortsättningsvis skyddas. finns ett mycket stort behov av förnybar energi. Avregleringen av elmarknaden, energiskattesystemet och den minskande produktionen i gör att vi importerar stora mängder fossilbaserad elenergi. Denna elkraft bygger till stor del på stenkol från och . Det är därför uppmuntrande att den borgerliga regeringen föreslår att småskalig vattenkraft även efter 2012 skall vara berättigat till gröna elcertifikat. Småskalig energiproduktion har fördelen att få produktionen i flera fall närmare konsumenten, och på så vis minska nätförlusten. Småskalig energiproduktion kan också ha fördelar från beredskapssynpunkt. Erfarenheterna från den katastrofala storm som drabbade visar att det finns behov av mindre vattenkraftverk som kan bli en del av beredskapen. Dessutom bidrar den småskaliga energiverksamheten även till att skapa arbetstillfällen i regioner som ofta är hårt drabbade av utflyttning. Den vidmakthåller och levandegör också gamla kulturmiljöer samt motiverar arbetet med fortsatt dammsäkerhet.
mot · GU02N292 · 2006-10-30 00:00:00 — Lokalisering av statliga verk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering och utlokalisering av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till . är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort dit ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflytande, utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på skilda orter i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering ska ske och nyetablering i ska undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt min uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GU02N300 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av det s.k. . dör tre miljoner människor i aids; nästan alla bor i fattiga länder. Mångdubbelt fler bär på hiv-virus och smittas miljontals människor, de flesta i utvecklingsländer. Politiken för global utveckling, PGU, som riksdag antog 2003, säger att rika länder skall stödja fattiga länders kamp mot ohälsa och tillse att fattiga människor får tillgång till läkemedel till rimliga kostnader. När de första bromsmedicinerna mot hiv och aids togs fram medförde patenträtten att medicinerna kostade per patient och år. När började tillverka kopior sjönk priset och ligger nu på ca per patient och år. finns en andra linjens bromsmediciner ute på marknaden. Men det komplicerade s.k. gör priset på den nya medicinen orimligt högt. (TRIPS, Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights, är en internationell överenskommelse som reglerar handelsfrågor om immaterialrätt. Det kan handla om upphovsrätt, varumärken, företagshemligheter m.m. Men den viktigaste aspekten i sammanhanget är patent på mediciner som krävs för att bekämpa fattigdomssjukdomar.) beslöt världshandelsorganisationen att inte får förhindra arbete för ökad folkhälsa och att bristen på billiga, livräddande mediciner skulle åtgärdas. enades man om ett tillägg i avtalet som skall möjliggöra för länder, utan egen kapacitet att tillverka läkemedel, att importera dessa till ett lägre pris. beslutades att tillägget skulle bli permanent. I och med det beslutet ansågs tillgången till dessa läkemedel säkrad även för fattiga länder. Problemet är dock att tillägget är så komplicerat att inte ett enda försök att kringgå patentreglerna som gjorts ännu har lyckats. Patentsystem som enligt läkemedelsbolagen gynnar forskning och utveckling kanske fungerar i de utvecklade länderna men har tre internationellt sammansatta kommissioner var för sig kommit till slutsatsen att de samhälleliga fördelar som patentsystemet är tänkt att ge inte kommer fattiga människor till del: Det som i praktiken hänt är att möjligheten att undanta mediciner från kraven på produktpatent har stängts för de sista av de utvecklingsländer som har någon betydande kapacitet att alls tillverka mediciner. För människor i dessa länder, och även i de länder som har varit beroende av att importera billiga mediciner därifrån, blir det nu än svårare att få råd med mediciner. Mot denna bakgrund bör därför i första hand driva på för att förverkliga rekommendationen från FN:s samordnare för Millenniemålen, att TRIPS bör ändras så att utvecklingsländerna själva får avgöra i vilka sektorer och i vilken takt de vill införa produktpatent.
mot · GU02N301 · 2006-10-30 00:00:00 — Betydelsen av mikrokrediter i nätverk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av mikrokrediter för lokal utveckling och hållbar tillväxt. och , som startade i , får dela på årets fredspris. Därmed markerar den norska att ekonomiska och sociala förhållanden har avgörande betydelse för världsfreden. Men mikrokrediter kan också spela en avgörande roll för lokal utveckling, hållbar tillväxt och nyföretagande i rika länder. Det visar inte minst de nätverksbanker som i spelat en stor roll. Kvinnor har genom eget företagande kunnat bo kvar i områden där fiskerinäringen minskat sin roll. I liksom i många andra länder finansieras låneverksamheten i samverkan mellan privata sparare/investerare, affärsbanker och det offentliga. Ett stort problem för många småföretagare, inte minst kvinnor och företag inom den sociala ekonomin/sociala företagen, är brist på säkerheter när de vill låna och att deras kompetens som företagare ibland bedöms som bristfällig. Genom nätverksbanksmodellen där de lånesökande företagen samlas i grupper som går i borgen för varandra löser man problemet med säkerheterna. Det är också fullt möjligt att till en sådan grupp koppla kompetensutvecklingsinsatser och rådgivning till exempel via kooperativa utvecklingscentrum, kvinnliga affärsrådgivare, eller IFS, Internationella Företagare i . Ett system med mikrokrediter i nätverk, där den huvudsakliga målgruppen skulle vara nyföretagare inom den sociala ekonomin, skulle kunna fylla en viktig kompletterande roll även i .
mot · GU02N304 · 2006-10-30 00:00:00 — Obligatorisk miljöprövning vid statliga exportgarantier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk miljöprövning. När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det inte ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportkrediter och exportgarantier. har man kunnat läsa om flera svenska företag som är inblandade i projekt som innebär negativ miljöpåverkan. Detta är naturligtvis anmärkningsvärt i sig men än mer allvarligt är att ger ekonomiska garantier för sådana projekt via vår skattsedel. För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt där svenska företag är involverade, bör en obligatorisk miljöprövning föregå alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.
mot · GU02N305 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra statliga insatser för att etanol får ett positivt pris och konkurrensläge gentemot fossila drivmedel. Ur ett miljöperspektiv är det viktigt med insatser för att öka användningen av fordon med alternativa bränslen som till exempel etanol. Vi har kommit långt i men måste kontinuerligt se till att övergångstakten inte trappas av. Därför är det också viktigt att stödja övergången genom att se till att det finns en ekonomisk drivkraft. Som det ser ut är förhållandet mellan priset på bensin och etanol sådant att det går på ett ut eller rentav är att föredra bensin som drivmedel. Här krävs en ändring av förutsättningarna i riktning mot att ett alternativt drivmedel som etanol får ett bättre konkurrensläge.
mot · GU02N306 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioritera stöd till lanthandeln som en viktig förutsättning för service på landsbygden. Regeringsförklaringen har ett tydligt tillväxtperspektiv på flera olika sätt. Det handlar om att stärka förutsättningar för människor att vara företagsamma och leva ett gott liv i hela . Två utdrag ur regeringsförklaringen: Fler svenskar ska ges möjligheter att förverkliga sina drömmar och ambitioner genom att starta och driva företag. Entreprenörskap och företagande är avgörande för att öka sysselsättningen, för att lägga grunden för utvecklingskraft i hela och för att stärka ställning i världen []. Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för investeringar och innovationer kan tillväxtpotentialen i hela landet stärkas. Tillgång till samhällsservice och väl fungerande kommunikationer över hela landet är viktigt. Regeringen kommer att utarbeta en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden []. Det har kommit nya direktiv från EU för hur stödet till landsbygden ska se ut framöver. Det pågår nu ett arbete för att se hur det ska utformas i . I det arbetet måste lanthandelns situation särskilt uppmärksammas och stöd till lanthandeln prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna. För att stärka möjligheten att bo och driva företag på landsbygden är infrastruktur av olika slag mycket viktig. Kommunikationer är centrala men också att det finns en väl utbyggd samhällsservice. Lanthandeln har en central roll i serviceutbudet. Att kunder kan utföra olika ärenden i lanthandeln och få tillgång till apoteksutbud, systembolagsutbud, och , är viktigt för god service på landsbygden. Många lanthandlar har redan lagts ned; det är mycket angeläget att göra det möjligt för dem som finns kvar att utvecklas och för nya att startas. i (c)
mot · GU02N307 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av socialt företagande/social franchising för att integrera människor på arbetsmarknaden och skapa hållbar tillväxt. står ett stort antal människor utanför arbetsmarknaden och det kräver många olika lösningar för att öka sysselsättningen och arbetskraftsutbudet för att därigenom skapa hållbar tillväxt. Socialt företagande är ett framgångsrikt exempel på hur arbetsmarknaden kan vidgas och hur de som står utanför arbetsmarknaden på ett naturligt och effektivt sätt får ett arbete och integreras inte enbart på arbetsmarknaden utan i hela samhället. finns många lyckade exempel på sociala företag, t.ex. Vägen ut! Kooperativen och Grogrunden i , Basta Arbetskooperativ i , i , Kullen i , Coop M i och KOS i . Sju exempel på nya företag genom vilka ungefär 150 människor har fått arbete. Det skulle kunna finnas fler sociala företag om stödet till etablering av dessa ökade och samordningen mellan myndigheter var bättre. Franchising är först och främst ett sätt att föra över kunskap och erfarenheter från en välfungerande affärsverksamhet till ett nytt företag. Franchising är en metod att växa utan att ha eget kapital. Det får franchisetagarna stå för. Social franchising innebär att sociala entreprenörer använder och utvecklar franchisingmetoden för att nå sociala mål. Det handlar om att sprida erfarenheter från framgångsrika sociala företag så att fler människor får arbete och att dessa företag tillämpar de kriterier som finns för det sociala företagandet företagen ska ha som mål att skapa sysselsättning för utsatta grupper, vinsterna ska återinvesteras och medarbetarna ska vara delaktiga. Genom franchisingmodellen bygger man också upp en gemenskap som stimulerar kontakter mellan sociala entreprenörer i olika enheter så att man kan samverka för gemensamma mål. Social franchising blir därmed en stödstruktur som stärker de ingående företagens konkurrenskraft. Det ger förutsättningar för att underlätta och öka antalet etableringar av sociala företag. finns uppåt 20 utvecklingspartnerskap i som arbetar för att utveckla social franchising. Det finns även ett långtgående samarbete för att tillsammans med en grupp italienska sociala kooperativ starta hotellkooperativ i , och . Dessa initiativ kan leda till att ytterligare ett hundratal personer träder in på arbetsmarknaden i hållbara jobb. Ett stort hinder för att gå vidare med konceptet består i att de sociala entreprenörerna saknar riskkapital. De statliga aktörerna på riskkapitalmarknaden bör därför ta större hänsyn till de sociala franchisingsystemens behov av kapitalförsörjning. I arbetet med att skapa arbetstillfällen bör regeringen beakta de möjligheter som socialt företagande och social franchising bidrar med när det gäller integration och hållbar tillväxt.
mot · GU02N308 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett handlingsprogram för hur stimulerar till utveckling av fler innovationsföretag. () har presenterat en undersökning som visar att då låg i topp avseende ett nytt innovationsindex. Detta index speglar ländernas utbildningsnivå och styrkor inom forskning och utveckling. Bland de komponenter som indexet bygger på finns exempelvis antalet patent som registrerats i , antalet FoU-sysselsatta som andel av befolkningen och andelen ungdomar som går i utbildning på olika nivåer. Inom många områden kommer dock sämre ut än jämförbara länder, främst då det gäller tillväxt, produktivitet, köpkraft och möjligheten att starta företag. Vanligtvis finns det ett starkt samband mellan forsknings- och utvecklingssatsningar och ökad tillväxt genom produktiva innovationsföretag. Så ser inte bilden ut i . Politiken måste därför främja utbildning, forskning och innovationer. Vissa branscher som t.ex. telekom, bioteknik och medicin har en världsledande ställning och har sin utgångspunkt i den forskning och utveckling som bedrivs i . Vi måste underlätta för forskare att kommersialisera sina innovationer, starta företag som kan växa både nationellt och internationellt och dessutom höja produktiviteten genom att höja kunskapsinnehållet i varor och tjänster. Att stötta forskning är ett av de viktigaste instrumenten för ökad tillväxt. Därför är det nödvändigt att stimulera universitet och högskolor till tätare samarbete med näringslivet. Länken mellan innovationer och produktion behöver bli starkare . Men företagande handlar om att ta risker. För att en företagare ska våga ta den risk det innebär att starta ett företag, måste också företagaren tillförsäkras en rimlig avkastning om risktagandet blir framgångsrikt. Om vi ska klara framtidens utmaningar måste det helt enkelt löna sig bättre att våga ta risker. Det måste också finnas tillräckligt med riskvilligt kapital för forskningsinnovationer, för att kunna finansiera nya och växande företag. För detta krävs en specifik åtgärdsplan för hur vi stimulerar till fler innovationsföretag.
mot · GU02N310 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utförsäljning av statliga företag. I budgetpropositionen anger regeringen som mål att sälja ut statliga företag till ett värde av ca 50miljarder kronor de kommande tre åren. Regeringen menar att intäkterna ska användas till att amortera av statsskulden. Tanken är att minskningen av räntekostnaden möjliggör satsning på mer angelägna ändamål. Inom är ett av få länder som har offentliga nettotillgångar i stället för skulder. Detta gynnsamma ekonomiska skuldläge samt de överhuvudtaget starka offentliga finanserna kan inte på något sätt motivera att statliga företag ska säljas. avvisar regeringens planer på utförsäljning av statliga företag. äger svenska folket 55 företag eller koncerner. Totalt är ca 190000 personer anställda i företag med statligt ägande. Det sammanlagda värdet av företagen bedöms enligt regeringens verksamhetsberättelse 2005 uppgå till ca 675miljarder kronor, vilket gör staten till största aktieägare på Stockholmsbörsen. menar att en viktig del i synen på att hela ska leva är att viktig infrastruktur och riktiga naturtillgångar ska vara ett ansvar för hela samhället. spelar en viktig samhällsekonomisk roll och skapar jobb i landets alla regioner. Vi tycker att det är bra att företagen är vinstskapande, det ger ett tillskott till statskassan på ca 15miljarder kronor . Det vore ekonomiskt vansinne att sälja lönsamma och väl fungerande statliga företag. Det statliga ägandet bör istället utvecklas för att vi medborgare som gemensamma ägare ska kunna se en effektiv och lönsam produktion av varor och tjänster. Det gemensamma ägandet ska fungera som verktyg och förebild för hela näringslivet. De statliga företagen ska bidra till innovationer, produktutveckling och långsiktigt till en hållbar tillväxt. De statliga företagen ska gå i spetsen för både teknisk utveckling och arbetsplatsdemokrati och ligga i framkant när det gäller miljö, socialt ansvar och jämställdhet och för att motverka diskriminering. Öppna bolagsstämmor, där medier och vanliga människor kan delta, skulle bidra till att demokratisera och skapa öppenhet i de statliga företagen. Vad som här anförts om utförsäljning av statliga företag bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02N311 · 2006-10-30 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling anvisar med ändringar i förhållande till regeringens förslag anslaget under utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) har varit pådrivande för att de regioner som drabbas särskilt hårt av försvarsomställningsbeslutet, Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:05), skulle få ersättningsjobb genom omlokalisering av statliga myndigheter. I den pågående omlokaliseringsplanen riktas arbetstillfällen till , , /och . föreslår en förlängning av omställningsprogrammet och att nya medel tillförs med75miljoner och 2008 med 25miljoner kronor, 33:6. avvisar regeringens förslag att minska utgiftsområde 19 med 300miljoner kronor i syfte att avskaffa Regionalt förhöjt grundavdrag. menar att förhöjt grundavdrag ska finnas i avvaktan på att beslut om ytterligare sänkning av nedsatt skattesats från till för vissa län och kommuner träder i kraft , vilket framgår i motion 2006/07:Fi245 respektive 2006/07:Fi220.