ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N339 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om socialfonden. Den sociala ekonomin och de ideella organisationerna har stora möjligheter att bidra till att öka arbetskraftsutbudet och stärka kompetensen hos människor som har svårt att erhålla anställning. Denna roll har inte erkänts fullt ut. I den allmänna förordningen om sägs i artikel 11 c) att medlemsstaten förutom med myndigheter och arbetsmarknadens parter ska upprätta ett partnerskap med andra lämpliga organ som företräder det civila samhället, partner på miljöområdet, icke-statliga organisationer och organ som ansvarar för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Partnerskapet skall omfatta utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av de operativa programmen. Dessa regler måste också tillämpas i på ett systematiskt sätt i de olika organ, myndigheter och institutioner som utarbetar, genomför och övervakar det svenska operativa programmet för socialfonden.
mot · GU02N341 · 2006-10-25 00:00:00 — Idrotten och sporten som lokal och regional tillväxtkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om idrotten och sporten som lokal och regional tillväxtkraft. Idrottsrörelsen i är inte bara en folkrörelse, den utgör också en växande samhälls- och tillväxtsektor. I landet finns det över 23000 idrottsföreningar, de flesta av landets 290 kommuner har idrotts-, sport- och fritidsanläggningar, idrotten är en viktig beståndsdel inom skolor och universitet, det finns utbildning och forskning inom området idrott på olika nivåer samt en mängd andra näringar och företag inom sport och fritid. Den dominerande andelen av all konsumtion och investeringar inom idrott och sport sker genom att medborgarna köper sportutrustning, betalar avgifter som medlem, deltagare eller publik och köper andra tjänster och medier inom sport. Utöver alla betalda jobb i sektorn deltar hundratusentals medborgare i frivilliga insatser som ledare, tränare och funktionärer. Det har konstaterats att hälften av allt frivilligt arbete i görs inom idrott, motion och friluftsliv. Arbetet är en viktig del av våra liv, men en stor del av vår tid kan faktiskt betecknas som fritid. De aktiviteter, utbildning, samvaro, vila, hushållsarbete, som vi utför under alla timmar utanför arbetet i våra liv är en viktig del när vi skapar de sociala nätverk som förklarar den kreativitet, kunskap, kulturskapande och hälsa som vi uppnår. Forskare konstaterar att där det finns ett starkt lokalt socialt liv och ansvarstagande, där uppstår både hälsa och ekonomisk tillväxt. Sportsektorn i svarar för ca hälften av upplevelse- och besöksindustrins alla resor, evenemang och övernattningar vilket visar att sport, idrott och friluftsliv har en viktig roll att spela i utvecklingen av upplevelse- och besöksindustrin. Regional och lokal utveckling är grunden för nationell ekonomisk tillväxt. Det behövs därför en nationell tillväxtstrategi för den starka svenska idrottsindustrin. En sådan strategi måste främja ett skapande samspel mellan idrottsrörelsen, forskningen och utvecklingen, massmedierna, teknik- och byggföretag, besöksnäringar, producenter av tjänster och produkter inom sport samt investerare. På samma sätt som andra stora svenska företag som expanderat internationellt finns nu möjlighet att hjälpa nya sportbaserade företag ut i den internationella konkurrensen. Sportbranschen är en stor och växande sektor med en enorm utvecklingspotential. Nya varumärken som profileras inom sport och marknadsförs globalt kan baseras på befintlig svensk internationell sportkompetens. Den har mycket stark lokal förankring. Några exempel är , , , och . För att främja en sådan utveckling behövs lokala och regionala tillväxtstrategier. Det är viktigt att vi på detta sätt tillvaratar den potential till nationell, regional och lokal tillväxt som sportindustrin har.
mot · GU02N342 · 2006-10-25 00:00:00 — Samverkan mellan statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samverkan mellan statliga myndigheter. Sju myndigheter (AMS, CSN, , , , och Statskontoret) har på regeringens uppdrag prövat nya former för samverkan. har de skrivit en slutrapport om detta arbete. Myndigheterna beskriver att denna samverkan ger bättre förutsättningar att upprätthålla statlig service i glesbygd. Även i mer tätbefolkade områden kan servicen förbättras genom samverkan, menar rapportörerna. Detta är bra och det är positivt att dessa myndigheter nu på eget initiativ kommer att fortsätta samverka. Det är angeläget att regeringen på olika sätt stöttar all typ av samverkan mellan olika statliga organ och myndigheter. Det handlar inte bara om att upprätthålla service i glesbygd. Det handlar också om att underlätta för medborgarna i kontakten med myndigheter, oavsett om det är i staden eller på landet. Det handlar om effektivt lokalytnyttjande och användande av personella resurser. Just nu ser vi att statliga arbetstillfällen försvinner från vår region genom neddragningar inom . Vi anser inte att argumenten för att koncentrera uttagningen av värnpliktiga till storstäderna håller. Det är tvärtom så att det är och som har levererat högst andel värnpliktiga av de personer som har gjort uttagningsproven. Detta talar för att presumtiva värnpliktiga hittas i större grad bland landsortens unga än bland storstadens, varför lokaliseringen av uttagningsorter bör omprövas. Vi befarar dessutom att ytterligare arbetstillfällen försvinner från den statliga sektorn i vår region. Dels genom att utbyggnaden av de mindre universiteten och högskolorna stoppas, dels genom att callcenter i lär upphöra i samband med att företagens medfinansiering i sjukförsäkringen upphör. Det är av yttersta vikt att regeringen konsekvent hävdar de statliga verken och myndigheternas regionalpolitiska ansvar och genom regleringsbrev anger vad detta ansvar innebär. Det får inte vara så att myndigheterna, var för sig genom beslut inom respektive verksamhet, i syfte att rationalisera, lämnar hela regioner och statens ansvar för regionalpolitiken därmed uteblir. Vidare utgår vi från att tidigare fattade beslut om ersättningsjobb i samband med nedläggningen av A 9 i verkställs och slutförs.
mot · GU02N346 · 2006-10-25 00:00:00 — Forskningscentrum för framtagande av biobränsle tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att se över möjligheterna att inrätta ett forskningscentrum för framtagande av biobränsle i län. En viktig del i arbetet med att utveckla skogsnäringen är användningen av skogsråvara för biobränslen. Målet är att beroendet av fossila bränslen ska brytas . Då ska ingen bostad behöva olja för sin uppvärmning och ingen bilist ska vara ensidigt hänvisad till bensin. Då ska det alltid finnas ett bättre alternativ till olja. Genom att säkra tillgången till drivmedel kan vi undvika att drabbas hårt av snabbt stigande oljepriser. I län finns en bred kompetens inom jord- och skogsbruket vad gäller att använda våra naturresurser på ett mer lönsamt sätt. Vi anser därför att ett forskningscentrum bör inrättas i län för framtagande av biobränslen för att ta till vara denna kompetens. län är ett skogslän varför det är viktigt att vara offensiv på detta område. Ett nära samarbete med länets skogsindustriföretag krävs för att nå ett bra resultat. Detta förslag skapar arbetstillfällen i vår region som det aktivt medverkar till möjligheterna för att kunna minska utsläppen av växthusgaser. Inhemsk biobränsleproduktion minskar både beroendet av fossila energikällor som kol och olja och beroendet av import av etanol från . Där skövlas stora områden av oersättlig regnskog, för att skapa nya sockerrörsplantager, något som är föga miljövänligt.
mot · GU02N347 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den konstsamling som ägs av bör förbli i statlig ägo och att den bör överföras till lämpligt statligt museum innan någon försäljning av bolaget aktualiseras. I har vi tillämpat principen att staten inte avyttrar kulturföremål. I vissa mycket speciella fall kan föremål i våra museer överlåtas till utländska institutioner men då bara efter mycket noggranna överväganden och utan ersättning. Regeringen har meddelat sin avsikt att sälja AB Vin & Sprit. Detta bolag innehåller en utomordentligt betydande konstsamling, en av de mest betydande samlingarna av det sena 1900-talets konst som finns i svensk ägo. Den är unik också i ett internationellt perspektiv. Det gäller verk som använts i den marknadsföring som revolutionerat reklamvärlden och som går under namnet The Absolut Art Collection. Samlingen omfattar över 800 verk och har visats på många av världens mest prestigefyllda gallerier och museer. Dess första verk är en målning av . Därefter har många av konstvärldens allra främsta namn, däribland Ed Ruscha och , medverkat. Flera svenska konstnärer har också medverkat, något som därigenom givit dem internationell spridning. Denna unika samling som ägs av hela folk bör förbli i gemensam ägo. Innan någon försäljning av aktierna i kan bli aktuell bör därför hela The Absolut Art Collection delas ut till ägaren och därefter överföras till lämpligt statligt museum, t.ex. . Museet kan därefter om det så önskar medge att delar av samlingen visas runt om i världen.
mot · GU02N348 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om metanolframställning. Utsläpp av så kallade växthusgaser, främst fossilbränslebaserad koldioxid, till atmosfären utgör ett av vår tids stora miljöhot. I svarar bilismen för av det fossilbaserade koldioxidutsläppet, dvs. ca 20 miljoner årston. Genom övergång till biomassabaserade motorbränslen som metanol (träsprit) kan dessa utsläpp reduceras till noll. Metanol tillverkad av träråvara är en del av kretsloppet på grund av sitt biologiska ursprung och resulterar därför inte i någon nettoökning av atmosfärens koldioxidhalt. Med andra ord är metanol tillverkad av träråvara ett lämpligt motorbränsle i strävandena att minska de fossila koldioxidutsläppen. Tillverkning av metanol genom förgasning av biomassa ger dubbelt så högt energiutbyte som tillverkning av etanol genom konventionell jäsning av spannmål. Skogsareala förutsättningar finns för en storskalig produktion av metanol i och här har kommun varit drivande i frågan om storskalig metanolframställning och möjligheten till forskning och ett utvecklingscentrum för metanolframställning. Etanol tillverkad av jordbruksprodukter kan däremot enkom bli ett marginellt motorbränsle på grund av begränsad tillgång på jordbruksmark. Metanol tillverkad genom storskalig förgasning av skogsråvara betingar en produktionskostnad om ca per bensinekvivalentliter. Motsvarande kostnad för etanol tillverkad genom jäsning av jordbruksprodukter är i storleksordningen . Etanol tillverkad genom jäsning av socker från skogsråvara har ett produktionspris om ca . Likväl har ännu inga metanolfabriker baserade på biomassa byggts i . En sådan anläggning kan producera metanol samt fjärrvärme och eventuellt el genom förgasningsteknik av skogsråvara. Våra skogsråvaror kan utnyttjas på ett fulländat sätt och sammanfattningsvis talar fakta för att en storskalig, uthållig, inhemsk produktion av biomassebaserat motorbränsle bör inriktas på metanol genom förgasning av biomassa.
mot · GU02N349 · 2006-10-27 00:00:00 — Vattenkraftens betydelse för energiförsörjningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra förutsättningarna för vattenkraften och speciellt den småskaliga vattenkraften. har vattenkraften varit en trotjänare i den svenska energiförsörjningen. De stora framgångarna för den svenska verkstads-, skogs- och stålindustrin beror till stor del på att vattenkraften kunde förse dem med tillräckliga mängder el till rimliga priser. Den har fortfarande mycket stor betydelse för vår basindustri i . Vattenkraften har också varit till stort gagn för samtliga elkonsumenter. Än står vattenkraften för omkring hälften av totala elproduktion. När den svenska omställningen av energisystemet diskuteras måste vattenkraften få en ännu mer framskjuten plats i den diskussionen, inte bara den småskaliga vattenkraften utan näringen i sin helhet. Vattenkraften är en förnybar energikälla och det är en av viktigaste naturresurser som dessutom kan nyttjas betydligt effektivare och ge mer el utan att de fyra nationalälvarna byggs ut. För att säkerställa fortsatt gott resursutnyttjande av befintlig vattenkraft gäller det att se upp så att vi kan hitta bra och miljömässigt riktiga produktionsökningar. Det kan handla om omprövning av vattendomar där det gäller att både ta hänsyn till naturintressena och till behovet av en effektivare energiutvinning. Det är viktigt att vi skapar ett bra investeringsklimat. Vi vill ha långsiktighet vid både investeringar och reinvesteringar av vattenkraften, och då behöver spelreglerna vara hållbara över tiden. Det gör att man vågar investera eller reinvestera då vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla kraven på förnybarhet. Vi anser att det är viktigt att vi ännu mer lyfter fram vattenkraften och dess betydelse vid den fortsatta energiomställningen i vårt land.
mot · GU02N351 · 2006-10-26 00:00:00 — Slöjden en resurs för regional utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en näringssamordnare i slöjdfrågor. Hemslöjden är en näring med traditioner långt tillbaka i tiden. Det är i grunden en benämning för den tillverkning av bruksföremål som den jordbrukande befolkningen bedrev som ett led i självhushållningen. Det var också en viktig bisyssla som komplement till andra inkomster saluslöjden. Ofta när vi diskuterar hemslöjd så är det i termer av kulturarv och historia. Traditionen som näringsverksamhet diskuteras förvånande lite. Att skapa värden i sitt hantverk och att kunna sälja sina produkter ingår också i hemslöjdens historiska sammanhang. Det finns en marknad för slöjden dvs. att slöjdarna har avsättning för sina produkter som de är bärare av kulturhistoria och traditioner. Den kvalitativa slöjden ställer krav på vissa mått av bundenhet i formspråk, materialval eller metoder. För dessa krav finns en väl uppbyggd verksamhet inom hemslöjdsrörelsen hemslöjdsbutikerna och konsulentverksamheten. Samverkan måste ske mellan dessa då båda är viktiga för slöjdens överlevnad. Alla komponenter behövs i en samverkan. För att slöjden skall synas och tas på allvar i behövs slöjd av hög kvalitet, som tillverkas av professionella slöjdare och säljs i professionella butiker. Nätverket mellan slöjdarehemslöjdskonsulenterhemslöjdsbutiker måste stärkas. För att stärka tillväxten inom hemslöjdsnäringen, öka affärskunnandet och entreprenörskapet hos berörda aktörer erhöll projektmedel från till projekt som tillväxtfaktor. Centralt i hemslöjdsorganisationen finns kunskap om vilken slöjd som olika kundsegment efterfrågar. En förutsättning för att dra nytta av de kunskaper och erfarenheter som finns är att nätverket mellan regional och central nivå utvecklas ytterligare. För att bredda marknaden för slöjdarnas produkter är det angeläget att än mer få utveckla arbetsmetoder för produktutvecklingsprojekt där näringskompetens tillförs redan vid idéstadiet. Slöjdnäringen har potential att fortsätta utvecklas utifrån de slutsatser som projekt som tillväxtfaktor kommit fram till. Exempel på ytterligare utveckling är produktnära mjukvara till slöjden, långsiktig och strategisk marknadsföring, ytterligare ökat affärskunnande och ökat entreprenörskap inom slöjdnäringen. skulle vara en viktig aktör för att långsiktigt stärka hemslöjdsnäringen och därmed också skapa nya arbetstillfällen. Acceptansen och statusen på den kvalitativa slöjden skulle därmed öka och den traditionella slöjden med folkkonsten som inspirationskälla skulle stärka det svenska kulturarvet. Slöjdarna är dessutom entreprenörer och bor ofta på landsorten. För att nå ökad framgång och skapa ytterligare efterfrågan för slöjden, folkkonsten, konsthantverket och konstslöjden i och utanför är det nödvändigt att möjligheterna för inrättandet av en näringssamordnare i slöjdfrågor undersöks.
mot · GU02N354 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förnybar energi. är en föregångare i arbetet med att minska behovet av fossil energi. Arbetet med att gå över till förnybara energikällor bör fortsätta. Skogen är en av de viktigaste naturtillgångarna från energisynpunkt. Energiteknik baserad på bioenergi blir allt viktigare i arbetet med att skapa ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt samhälle. Etanol bidrar inte till en ökad växthuseffekt, och den forskning som pågår gör att användningsområdet för etanol ökar. Till följd av det ökar behovet av en större produktion av etanol. Etanol går att framställa från pappersindustriavfall, skog och jordbruk, och fler framställningssätt är under utveckling. Skogen växer snabbare än vad vi hinner avverka, och av den odlingsbara marken ligger i träda för att förhindra en alltför stor överproduktion av säd. En inhemsk etanolproduktion skulle tillvarata dessa oanvända resurser samt ge fler arbetstillfällen i landet. Mot den bakgrunden bör staten stimulera etablering av anläggningar för etanolframställning. En lämplig lokalisering för etanolproduktion är . För framtiden ställer också många sitt hopp till vätgasen. Vätgasen är en effektiv energibärare som fungerar överallt, som drevmedel, för elproduktion och för uppvärmning. krävs mycket energi för att framställa vätgas, men forskning pågår om att framställa vätgas via artificiell syntes. Framtidens energibärare kan skapas med endast solljus och vatten. Det är dock mycket forskningsarbete som återstår innan det blir verklighet. I våra grannländer finns strategier kring vätgas och EU ligger långt framme. Även måste satsa på detta område. Det är viktigt för att vi ska vara förberedda för de omställningar som kan bli nödvändiga och för att säkerställa att ligger i fas med omvärlden. SamVäte i Väst är ett samverkansprojekt som på uppdrag av syftar till att förbereda regionen inför ett vätgassamhälle genom att få till stånd demonstrationsprojekt med intressanta vätgastillämpningar samt öka kunskapen inom området. I Västa finns sällsynt goda möjligheter att skapa de konkreta försöksprojekt som kan leda oss i riktning mot ett mer hållbart energisystem. Regeringen bör undersöka förutsättningarna för etableringen av ett nationellt centrum för kunskapsspridning, provning, demonstration och kommersialisering av vätgas och bränsleceller i .
mot · GU02N356 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att säkerställa säkrare elförsörjning. För många medborgare i var stormen början på en mycket av utebliven elförsörjning. Kritiken mot elbolagens oförmåga att säkerställa elförsörjningen var massiv och befogad. Den socialdemokratiska regeringen genomförde ett flertal åtgärder för att tydliggöra det ansvar elmarknadens operatörer har att säkerställa en fungerande elförsörjning. Förslagen har gett konsumenterna ett stärkt skydd och möjlighet till ersättning vid avbrott. Avsikten är naturligtvis att ge tydliga ekonomiska incitament för elbolagen att investera i säkrare eldistribution. Det är dock angeläget att effekten av åtgärderna utvärderas och att det finns en beredskap att återkomma med ytterligare förslag om det visar sig att de föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga. För förutom de direkta effekterna av avbrott i elförsörjningen finns en uppenbar risk att återkommande avbrott i el- och telekommunikationerna leder till allvarliga långsiktiga effekter. Vem vågar flytta ut på landsbygden om räddningsinsatser försenas till följd av bristande telekommunikationer? Vem kan etablera och driva ett företag om elförsörjningen regelbundet är osäker och uteblir i månader vid en storm? Långsiktigt finns risk för ökad utflyttning från landsbygden. Det är därför angeläget att regeringen återkommer till med en plan för säker elförsörjning med nationella mål som gör att återkommande kan utvärdera de insatser som genomförs.
mot · GU02N357 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turistnäringen som en exportprodukt. ökade intäkterna på svenska hotell, stugbyar och vandrarhem med till . Sommarens volymer mätt i både antal övernattningar och boendeintäkter ligger på högre nivåer än . Kraftiga volymökningar under både lyfte resultatet . Om man tittar på helår så ökade turistnäringen i sin totala omsättning med till nästan . Turistnäringens exportvärde, det vill säga vad utländska besökare spenderar i , ökade med och är större än personbilsexporten. Turistnäringen har bidragit med drygt 35 000 nya heltidsarbeten , en ökning , som sysselsättningen inom många traditionella basnäringar har minskat. Turistnäringen i är större än någonsin och är en av de tjänstenäringar som kommer att kunna bidra med både sysselsättning och tillväxt i . Men det behövs mer än många besökare och höga volymer för att stärka turistnäringens utveckling. En bättre samordning av statens och näringslivets insatser kan bidra till en fortsatt positiv utveckling av turistnäringen och till att se turismen som en viktig näringslivsdel. Rese- och turistindustrin är viktig för hela . Det är en näring som har stora möjligheter att utvecklas och växa förutsatt att stabila, konsekventa och konkurrensneutrala spelregler tillämpas och att intresset från många länder är stort att komma och besöka oss. Rese- och turistindustrin i är sammansatt av företag som tillhör många olika branscher. Det finns några mycket stora företag men framför allt ett stort antal små. Näringen har stor geografisk spridning och är därför betydelsefull för tillväxten och sysselsättningen i alla delar av landet. Turismens utvecklingsmöjligheter är mycket viktig för den regionala utvecklingen. Det finns så många goda exempel i , fjäll, Glasriket, Icehotel, och grönklitt AB, som satsar och investerar i upplevelseindustri. Genom att, liksom tidigare ett flertal industribranscher, låta besöksnäringen få ett eget strategiskt branschprogram kan näringens status höjas och turismen få ytterligare expansionskraft. Detta skulle innebära mycket i form av arbetstillfällen och framtidstro.
mot · GU02N358 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stimulera entreprenörskap. De stora företagen blir alltmer internationella och en ökande andel av deras sysselsättning läggs utanför . Därmed blir sysselsättningen i de små och medelstora företagen allt viktigare. Vi måste i större utsträckning lita till att nya företag växer fram och att små och medelstora företag ges bättre möjligheter att växa. Ett näringsklimat som stimulerar människor att förverkliga sina egna idéer är positivt. Starta eget kan bli grunden för ett företag som också bygger ut verksamheten och anställer. Därför måste onödiga trösklar som hindrar människor att förverkliga sina produktionsidéer undanröjas. Starta eget är ett alternativ som ofta erbjuds arbetslösa. Men utgångsläget som arbetslös är inte det bästa för att pröva och utveckla en affärsidé. Betydligt större är chansen om anställda som redan har en idé kan stimuleras att starta eget. En generös syn på tjänstledighet skulle vara ett viktigt stöd för att göra fler anställda till entreprenörer. Entreprenörskap är inte enbart liktydigt med företagande. Även i föreningslivet, politiken och i offentlig sektor finns gott om entreprenörer. Det är människor som har idéer om hur det lokala samhället ska utvecklas och också har kraft att genomföra projekten. Dessa sociala entreprenörer är innovatörer, drivkraften är en idé istället för vinst. Resultatet av deras verksamhet skapar engagemang hos människor, och inte sällan genererar verksamheten också även inkomster och jobb. Bara för att sociala entreprenörer inte har kommersiella drivkrafter behöver deras verksamhet inte vara mindre positiv för sysselsättning och växtkraft i regionen. Därför är det viktigt att denna strävan att stimulera företagande och nyanställningar i mindre och medelstora företag fullföljs i ett långsiktigt utvecklingsarbete i syfte att stärka betydelsen av dessa företag på den svenska arbetsmarknaden.