ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02C265 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det strikta hundägaransvaret bör förändras. Lagen om tillsyn av hundar och katter är . Den gäller för de ca800000 hundar som finns i vårt land. Grundprincipen i är att en hundägare alltid har ett strikt hundägaransvar, vilket innebär och tolkas som att hundägaren alltid är och hålls ansvarig för vad hunden gör, oavsett om den blivit provocerad eller ej (vår kursivering). I andra länder i är inte ansvaret lika strikt. Ett konkret exempel: Jag har min hund kopplad och under full kontroll. En lös hund rusar plötsligt fram och kastar sig över min kopplade hund. Hundägaren syns inte till eller är oförmögen att hejda hundens attack. Jag har ingen möjlighet att föra undan min kopplade hund och den lösa hunden fortsätter att attackera min hund. Lagen kräver då av mig att jag i det läget har ansvar för att min hund i rent självförsvar inte får bita den andra hunden, trots att min hund får alltfler bett av den andra hunden och blöder kraftigt. Skulle den andra hunden i detta läge få bitskador av min hund ålägger lagens strikta tillämpning mig att dela eventuella vårdkostnader med den hundägare som hade hela ansvaret för vad som skett; genom att hunden inte var kopplad, genom att den gick till angrepp och genom att den fullföljde angreppet och inte kunde hejdas. Detta är en uppenbart alldeles orimlig ordning. Vi anser att en oskyldig hundägare och hund inte ska drabbas av ansvar och kostnader i situationer där bevisligen ansvaret för vad som inträffat ligger på den hundägare som hade hunden lös och/eller inte kunde hejda hunden att oprovocerat kasta sig över en kopplad hund eller en hund under hundägarens fulla kontroll. Lagen om tillsyn av hundar och katter bör därför förändras så att det strikta hundägaransvaret luckras upp i enlighet med vad vi anfört.
mot · GU02C267 · 2006-10-27 00:00:00 — begär att regeringen ändrar fastighetsbildningslagen så att även avstyckning av mindre skogsbruksfastigheter underlättas. För många medborgare utgör boendemiljön en väsentlig del av livskvalitén. Många eftersöker boende i kombination med mindre omfattning av jordbruk och skogsbruk. När det gäller jordbruk finns det många exempel på lyckade fastighetsbildningar där boendet kompletterats med mindre omfattning av djurhållning m.m. Det är till och med så att det i fastighetsbildningslagen framgår att särskild hänsyn skall tas så att bosättning i glesbygd främjas. När det gäller kombinationen med skogsbruk finns inte motsvarande tydliga koppling till främjande av boende i glesbygd. Det finns därför skäl att även här kunna främja glesbygdsboende där ett mindre skogsbruk kan kombineras med boende. Det bör enligt min mening vara samma bevekelsegrund för fastighetsbildning oavsett om det gäller kombination med ett mindre jordbruk eller ett mindre skogsbruk.
mot · GU02C268 · 2006-10-26 00:00:00 — Allas rätt till en bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om allas rätt till en bostad. Alla ska ha rätt till en bra bostad till en rimlig kostnad. Förutsättningen för att kunna uppnå det målet är ett engagemang från samhällets sida. Försvinner samhällets engagemang i bostadspolitiken blir inte minst barnen lidande. Barn har rätt till ett eget utrymme för att bland annat kunna studera i lugn och ro. har i en rapport utvärderat den regeländring av systemet med bostadsbidrag som skedde 1997. slutsats är att regeländringen innebar att utsatta familjer fick svårare att hålla sig med goda bostäder till rimliga kostnader. Trångboddheten har blivit betydligt vanligare bland familjer med bostadsbidrag. Vad som sker är att samhällsengagemanget i bostadssektorn trappas ned ytterligare. Både investeringsbidraget till nya hyresrätter och räntebidragen tas bort. Resultatet blir sannolikt hyreshöjningar och att byggnationen av hyresrätter minskar starkt eller kanske upphör. Följden av detta kan bara bli en ekonomiskt svaga grupper får det ännu svårare på bostadsmarknaden. Den blir i bokstavlig mening just en marknad och vi avlägsnar oss allt mer från målet om allas rätt till en bra bostad till en rimlig kostnad. Det är angeläget att ta det politiska ansvaret för en bostadspolitik för alla medborgare. Ett bostadspolitiskt program med det målet bör utformas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02C269 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad trygghet i bostadsområdena. Trygghetsfrågor har med boendet att göra. Hemma är ett ord som förknippas med trygghet. Men verkligheten är tyvärr en annan, framför allt för många kvinnor som upplever rädsla i sitt bostadsområde. Enligt undersökningar är var tredje kvinna rädd när hon vistas i sitt bostadsområde. De som bor i villa eller radhus är mindre rädda att vistas ute än de som bor i hyresrätt. Män och kvinnor uppfattar sin utemiljö i bostadsområdet olika. Forskningsgruppen för samhälls- och informationsstudier presenterade 2006 en undersökning där av kvinnorna och av männen svarade att de drar sig för att gå ut när det är mörkt till följd av att det är osäkert på gator och vägar. Särskilt boende i storstadsområden uppger att de undvikit kollektiva färdmedel. Skadegörelse spelar också stor roll för trygghetsupplevelsen. Även här finner vi stora skillnader när det gäller vem som drabbas. Skadegörelse förekommer framför allt i bostadsområden med hyresrätter. Bland dem som bor i villa är det långt färre som upplever att skadegörelse förekommer än bland boende i hyresrätt. Även tryggheten bör mätas när man beskriver och arbetar med bostäder och bostadsområdens standard. Att man inte tar med tryggheten bidrar till att problemet, som framför allt drabbar kvinnor, inte prioriteras. Det är därför angeläget att genom olika insatser öka tryggheten i bostadsområdena. Detta är inte enbart en fråga om ökade polisinsatser. Det handlar i ännu högre grad om samhällsplanering och sociala insatser. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GU02C270 · 2006-10-26 00:00:00 — Mor- och farföräldrarnas roll tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mor- och farföräldrarnas roll. I de nya vårdnadsreglerna lyfts mor- och farföräldrarnas roll fram. Jag välkomnar att barnbarnets behov av umgänge med mor- och farföräldrar fått ett tydligt erkännande. Alltför ofta har mor- och farföräldrarna mist kontakten med ett älskat barnbarn endast som en konsekvens av att relationen mellan barnets föräldrar brister. Barnets bästa kan trots detta vara möjligheten till en relation med äldre generationer. Mor- och farföräldrars betydelse i mäts inte i överlevnadsgrad men har en stor psykologisk betydelse. En majoritet av mor- och farmödrar i har sett efter sina barnbarn ; de har avlastat föräldrarna. Äldre visar på hur livscykeln fungerar, för åldrande och död, och är en länk till det förflutna. Tillgång till en trygg person kan ge andra perspektiv på tillvaron och förmedla andra värderingar utifrån livserfarenhet. Allmänt finns kunskap, men bristen på forskning om mor- och farföräldrars betydelse för barnet riskerar att försvaga tillämpningen av lagstiftarens mening. Det är angeläget att regeringen tar initiativ till att på olika sätt lyfta fram mor- och farföräldrarnas roll.
mot · GU02C271 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att det tas hänsyn till översvämningsrisken i all fysisk planering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen när det gäller redan befintliga byggnader, vägar, åkrar, företag m.m. som är lokaliserade på hotade områden och kanske redan drabbats av översvämningar, kontinuerligt följer frågan hur dessa drabbats och vidtar de åtgärder som visar sig behövas, som t.ex. katastrofhjälp. Vi tenderar att underskatta risken för översvämningar. Dessa inträffar tillräckligt ofta för att ställa till med oro och skador, men alltför sällan för att vi ska ta hänsyn till dem fullt ut vid den fysiska planeringen. Få kommuner väger in risken för översvämningar när vägar, järnvägar och byggnader planeras. har gjort en undersökning bland högriskkommuner som visar på detta. Genom att planera rätt från början kan man minska samhällets sårbarhet. Anpassningen till morgondagens klimat kommer att kräva betydande investeringar även i . Nya krav på hur vi bygger hus, vägar, broar och dammar kommer. Det som byggs ska fungera i kanske framåt, kanske ännu längre. Vattenkraftsutbyggnaden i en älv medför i regel att flöden dämpas, men den utgör ingen garanti mot översvämningar. Vid höga flöden är överraskningsmomentet större i utbyggda än i ej utbyggda älvar, eftersom flöden och översvämningar inträffar mer sällan när älven är reglerad. Flödena blir oftast lägre efter utbyggnaden, men i vissa fall kan sommar- och höstflöden bli högre. Dammarnas utskov är avsedda för att släppa fram vatten under höga flöden. Deras kapacitet är därför ett bra mått på hur mycket vatten som en älvsträcka kan väntas föra under de mest extrema förhållanden. Vattenkraftssystemet är primärt avsett för att producera elkraft. Ändrade mål, mot ökad flödesdämpning, kräver omfattande analys. Detta för att inte göra större skada än nytta, om man tänker på alla de miljöeffekter som andra energislag medför. I samband med extrema flöden utsätts ändå broar, vägtrummor och vägbankar för stora påfrestningar. Enskilda fastigheter, ibland t.o.m. hela bostadsområden, översvämmas och kommer till skada. Det är därför oerhört viktigt att det tas hänsyn till flöden, vattenstånd och översvämningsrisker vid ny- eller ombyggnad av konstruktioner som ska bestå . Det ska alltså tas hänsyn till översvämningsrisken vid all fysisk planering som t.ex. i kommunernas översiktsplaner och detaljplaner, men även vid planering av infrastrukturprojekt. Detta ska då gälla för både byggnader, bostadsområden och infrastruktursatsningar. När det gäller redan befintliga byggnader, vägar, åkrar, företag m.m. som är lokaliserade på hotade områden och kanske redan drabbats av översvämningar, utgår jag ifrån att regeringen kontinuerligt följer frågan hur dessa drabbats och vidtar de åtgärder som visar sig behövas. Det är också viktigt att regeringen tar del utav och följer upp de förslag till åtgärder som presenteras i den klimat- och sårbarhetsutredning som tillsattes som en direkt följd av de stora översvämningarna kring .
mot · GU02C273 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga behovet av lagstiftning för att komma till rätta med könsdiskriminerande reklam. , Näringslivets Etiska Råd Mot Könsdiskriminerande Reklam, inrättades av näringslivet för att motverka könsdiskriminering i reklam, och enligt stadgarna prövar skriftliga anmälningar från enskilda personer, näringsidkare, organisationer, myndigheter eller kommunala organ. Rådet kan också pröva ärenden på eget initiativ. Detta är en alldeles för passiv hållning till könsdiskriminerande reklam. Att enbart lita till att privatpersoner anmäler vad de anser vara könsdiskriminerande räcker inte för att komma till rätta med problemet. Konsumenterna matas ständigt med schablonbilder som framställer kvinnor och män som objekt och påverkar direkt arbetet med att uppnå jämställdhet och jämlikhet mellan könen på ett negativt sätt. Det är därför helt oacceptabelt att kränkande sexuella anspelningar används i reklam för att sälja varor och tjänster. Det som gör problemet så allvarligt är att konsumenten inte kan välja bort denna reklam själv eftersom den även finns utomhus. ERK:s statistik över antalet anmälda fall visar på en ökning när det gäller utomhusreklam. Därmed får man betrakta detta som ett samhällsproblem som intar det offentliga rummet, och regeringen bör allvarligt överväga möjligheten att föreslå lagstiftning på området. är ett av världens mest jämställda länder, men det offentliga rummet är ockuperat av könsdiskriminerande bilder. Ingenstans finns en fredad zon i vårt samhälle där vi slipper få veta hur vi ska se ut, hur vi ska ha sex eller hur vi ska bete oss. De stereotypa kvinno- och mansidealen kanaliseras till oss via reklamen, musikprogrammen, dokusåporna, filmerna, modemagasinen, porrtidningarna, kvällstidningarna etc. flyttas gränserna för vad vi accepterar, för vad vi tycker är acceptabelt. Reklambranschen är en av 100-tals kanaler genom vilka vi nås av nedsättande kvinno- och mansideal. I reklam och medier framställs kvinnor och män allt oftare efter gamla förlegade schablonbilder. Förutom att kvinnor beskrivs som rena sexobjekt skildras de som underordnade och oförmögna att kunna fatta egna beslut. Män framställs gärna som potenta, starka, beslutsamma och resultatinriktade. En konsekvens av att dessa snedvridna bilder frodas är att vår identitet alltmer sammankopplas med vår sexualitet och sexuella förmåga.
mot · GU02C275 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Det är svårt för många konsumenter att enkelt hitta vilka rättigheter och skyldigheter man har. För att stärka medborgarnas makt tycker vi att det vore bra med en översyn av lagstiftningen för att så långt som möjligt samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Det skulle betyda att bland annat konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen skulle ges en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin. Även de delar av marknadsföringslagen som berör konsumentskydd skulle kunna ingå i en konsumentbalk. Vi är övertygade om att en sådan förändring också skulle gynna konsumentorganisationerna runtom i landet genom att de enklare, och för konsumenterna mer effektivt, skulle ta till vara våra intressen. Frågan om en konsumentbalk är inte ny. hade frågan uppe på sitt bord för . Tyvärr ansåg de att nackdelarna övervägde och de lade aldrig fram förslaget. Men mycket har hunnit hända . Dels har vi som medlemmar i fått en helt annan marknad att verka i, på gott och ont. Vi handlar varor och tjänster över landsgränserna och med det följer att vi konsumenter känner oss alltmer hjälplösa eftersom vi inte har kunskap om vilka regler som gäller i EU samt mellan de olika länderna i EU. Dels finns det en mängd olika varor och tjänster från den offentliga sektorn som erbjuds oss konsumenter under former som alltmer liknar den konkurrensutsatta marknaden. Den starka och tydliga gränsdragning som tidigare fanns mellan privat och offentligt håller på att suddas ut. Erfarenheterna av att samla miljölagstiftningen i en miljöbalk talar för att även en konsumentbalk ska inrättas. Det var väldigt mycket protester i början när vi från förde fram kravet på en miljöbalk, men sedan har alltfler insett fördelen med att ha allt samlat i en miljöbalk. Vi tror det skulle vara samma fördel med att samla konsumentlagstiftningen i en konsumentbalk.
mot · GU02C280 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den totala premiepensionen för makar och sambor ska fördelas lika mellan dem om de inte begär att denna regel inte ska tillämpas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att makars intjänade pensionsrättigheter delas lika i samband med bodelning. 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU. Det nya pensionssystemet ger möjligheter att överföra premiepensionen mellan makar om detta begärs särskilt. Därigenom skall de kunna utjämna pensionerna mellan sig. Den med högre intjänad pension kan överföra intjänad premiepension till den med lägre intjänad pension. Denna möjlighet är okänd för många. Jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar och sambor bör vara att deras totala intjänade premiepension automatiskt delas lika mellan dem. Detta bör gälla även för makar och sambor som saknar gemensamma barn. De som inte vill tillämpa denna regel skall aktivt begära detta. Den exakta utformningen bör utredas närmare. Därvid bör också prövas en skärpning av reglerna om pensionsrättigheter vid skilsmässa. Kvinnor tjänar generellt sett mindre än män vilket de facto påverkar pensionen. pensionssystem var i vissa delar mer generöst mot kvinnor eftersom pensionen grundade sig på de 15 bästa åren. Kvinnorna hade därmed faktiska möjligheter att tjäna in en dräglig pension efter att ha tagit hand om hem och barn . I det nuvarande pensionssystemet är det raka rör mellan intjänade pensionsrättigheter och vad man får i pension. har män därför betydligt högre pensioner än kvinnor. Så länge äktenskapet/samboförhållandet varar har båda makarna rätt till en likvärdig levnadsstandard även om de bidrar olika genom sina inkomster. Därför borde de intjänade pensionsrättigheterna följa samma princip. Mannens och kvinnans intjänade pensionsrättigheter bör läggas ihop och fördelas lika i samband med skilsmässa och bodelning. Det skulle innebära att den inkomstutjämning som sker inom äktenskapet/samboförhållandet även skulle utjämna pensionerna. Med dagens regler ingår privata pensionsförsäkringar i bodelningen. Det är fler kvinnor än män som sparar i individuella pensionsförsäkringar. Vid en bodelning måste alltså kvinnan avstå från hälften av sin inbetalda pensionsförsäkring. Hon kan däremot inte göra anspråk på makens högre pension. Om de politiska beslutsfattarna menar allvar med allt tal om jämställdhet som även innefattar ekonomisk jämställdhet är detta oacceptabelt.
mot · GU02C285 · 2006-10-27 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag på lagförändring som innebär att diskrimineringsförbudet även innefattar försäkringar. trädde lagen om Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (Prop. 2004/05:147) i kraft. Där stärks skyddet mot könsdiskriminering så att det i princip kommer i nivå med skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Kön läggs till som skyddad diskrimineringsgrund i de diskrimineringsförbud som avser arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap m.m. i arbetstagar-, arbetsgivar- eller yrkesorganisationer, tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder, socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen. Förändringen är en följd av EG-rättens s.k. likabehandlingsdirektiv. I direktivet anges att diskrimineringsförbudet vad gäller tjänster och bostäder även ska innefatta försäkringar. I den lag som trätt i kraft utelämnas dock försäkringar med hänvisning till att flera remissinstanser uttryckt att frågan först ytterligare måste belysas. har tidigare avstyrkt motioner med liknande krav och hänvisat till att frågan är föremål för beredning inom . I samma betänkande anförde dock utskottet att försäkringspremier bör vara könsneutrala (bet. 2005/06:LU14 s.28). menar att det är mycket angeläget att lagen omfattar även försäkringar. Det finns många exempel på att kvinnor missgynnas av försäkringsbolagen. höjde ett flertal försäkringsbolag priset på sjukförsäkringar. Till exempel höjde för män och för kvinnor. Regeringen bör återkomma till med förslag på lagförändring som innebär att diskrimineringsförbudet även innefattar försäkringar. Detta bör begära.
mot · GU02C287 · 2006-10-26 00:00:00 — Ändring i hyreslagen till följd av bränder i bostäder begär att regeringen lägger fram sådana förslag till ändringar i hyreslagen som syftar till att förhindra att hyresgäster förlorar sin besittningsrätt på grund av brand i bostaden. Det finns exempel på att hyreslagen inte skyddar en hyresgästs besittningsrätt då bostaden har utsatts för en brand. Hur branden uppstod spelar ingen roll i sammanhanget, inte heller vem eller vad som vad som orsakade den. Hyreslagen ger alltså inget skydd för hyresgästen vars hem har brunnit upp. Om en hyresvärd väljer att vräka den drabbade efter en sådan händelse har hon eller han stöd för detta i hyreslagen. anser att det är helt oacceptabelt att besittningsrätten kan upphöra om en bostad har drabbats av en brand och som en följd av detta har tvingats genomgå en totalrenovering. Det är helt orimligt att en hyresvärd i ett sådant läge har haft rätten på sin sida när hon eller han har vräkt den tidigare hyresgästen och överlåtit kontraktet på en annan hyresgäst. Som lagen är utformad och fungerar i praktiken riskerar en hyresgäst att bli av med sin bostad vid en brand, oavsett om det var blixten som slog ner i den, och få sin rätt prövad först i efterhand. Hyreslagen bör ändras så att en hyresgäst har kvar sin besittningsrätt av hyresrätten även om en skada har drabbat lägenheten genom en brand. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02C289 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den införda ledningsrättslagen inte är nödvändig. Tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer är inget skäl för att införa tvångslagstiftning när det gäller utökning av ledningsrättslagen. Lagen innebär att teleoperatörer mot en markägares vilja kan tvinga på denne en telemast med tillhörande basstation, även om det kan finnas marknadsmässiga lösningar. Tvångslagstiftning av denna typ var måhända i vissas ögon mera motiverad i då el- och telenäten byggdes upp av statliga monopol i det allmännas intresse och utan vinstintressen, men utbyggnaden av dagens elektroniska kommunikationsnät kan inte jämföras med dåtidens infrastrukturuppbyggnad. Den kan ej heller jämföras med lagstiftningen som gäller tvångsvis inlösen av mark för vägar och järnvägar. Vi anser att lagen strider mot den grundlagsstadgade äganderätten och den fria marknadens principer, eftersom den genomförda lagstiftningen ger teleoperatören generell rätt att med tvång placera en mast där det blir billigast, d.v.s. nära väg och elledning. Detta och för ett engångsbelopp på några till markägaren, jämfört med marknadens pris för ett frivilligt nyttjanderättsavtal. Det är bra att man infört ett system som främjar samordning av , men det är inte beroende av att man måste ha en ledningsrättslagstiftning för ändamålet. Lagen initierades av utbyggnaden av det s.k. 3 G-nätet, och utbyggnaden påverkar oss alla på olika sätt. Likväl har vanligtvis frivilliga överenskommelser träffats mellan teleoperatörer och markägare såvitt gäller fastigheter som ägs av privatpersoner, men med det nya instrument som lagen nu ger aktörerna är inte utrymmet för förhandling vad det borde vara. Man har alltid hotet över sig att aktörer kan hota med att nyttja ledningsrättslagen. skall kommunicera sinsemellan via radiolänk. Masterna sändare har en räckvidd . Detta ger en flexibilitet vid lokalisering av en mast. Om inom ett område en fastighetsägare säger nej finns i princip alltid andra tänkbara lokaliseringar och andra markägare som, inom ramen för marknadens principer, är villiga att upplåta mark för en mast. I något enstaka fall kan det komma att innebära att en mast måste få en placering i ett område, som ingen markägare är villig att upplåta mark för ändamålet. Vi delar Fastighetsägarna uppfattning, att om det under inga omständigheter går att nå en överenskommelse med fastighetsägaren finns det en möjlighet att använda expropriationslagen. Även om man hoppas och tror att inriktningen är att man skall försöka nå frivilliga överenskommelser, så ger detta nya tillägg i ledningsrättslagen en felaktig signal och kan i värsta fall användas på ett felaktigt sätt mot enskilda fastighetsägare. Om något sådant undantagsfall trots allt skulle existera där man inte kan komma frivilligt överrens är det inte skäl nog för att genom tvångslagstiftning ge samhället rätt att kränka den grundlagsstadgade äganderätten för alla fastighetsägare. Lagen är ensidigt inriktad på att mastutbyggnaden är viktigare än att utbyggnaden sker i samarbete med fastighetsägare.