ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub420 · 2006-10-30 00:00:00 — Segregation och klasskillnader i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lika chans för alla kräver olika resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste göras medvetna satsningar på att skapa skolor med hög kvalitet och hög status i ekonomiskt fattiga områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i ett barns liv är avgörande för barnets fortsatta utveckling och lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka tvåspråkigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla uppföljning och utvärdering. Ingen människa borde begränsas eller styras av föräldrarnas utbildningsnivå, inkomst eller etniska härkomst. Varje människa borde själv fritt få utveckla sina egna talanger och kompetenser oavsett sitt sociala och kulturella arv. Man behöver inte vara statistikprofessor för att konstatera att så inte är fallet. I är det tjugo gånger vanligare att en elev från ekonomiskt fattiga och invandrarrika stadsdelar som misslyckas med att bli behörig till gymnasieskolan än en elev som kommer från ekonomiskt välbeställda stadsdelar som . I den senare är det av eleverna som inte klarar godkänt i svenska, matte och engelska i åk 9 medan motsvarande siffra i är och i . Och det beror inte på att skolorna i de fattiga områdena är sämre, tvärtom här finns några av bästa skolor. Det beror inte heller på att eleverna där är mindre begåvade. Det beror på att vi inte tillräckligt lyckas jämna ut de enorma skillnader i förutsättningar som finns mellan olika barn. Om man försöker förstå det svenska klassamhället utifrån teorierna om kulturellt kapital är det många pusselbitar som faller på plats. Det är föräldrarnas utbildningsbakgrund som är den viktigaste förklaringen till skillnader i skolframgång mellan olika barn. När invandrare och flyktingar kommer till devalveras deras kulturella kapital i den meningen att vi svenskar inte har lärt oss att värdesätta utländska utbildningar, språk och kulturella uttryck. Men skillnaderna mellan individer och grupper är mycket stora. Barnen till invandrare med hög utbildning från sitt hemland klarar sig efter hand bra i den svenska skolan medan barnen till lågutbildade föräldrar har stora svårigheter, oavsett om deras föräldrar kommer från eller från . Om vi skall kunna jämna ut förutsättningarna mellan olika barn är det tre saker som är helt avgörande: språket, självförtroendet och kontakterna. Tillgången till språket handlar inte bara om svenska språket utan också om de kulturella uttryck och koder som nämnts ovan. Vikten av självförtroendet visas t.ex. av att arbetarklassbarn och medelklassbarn med lika skolresultat i helt olika utsträckning väljer att fortsätta studierna efter gymnasiet. Medelbra betyg blir för arbetarklassbarnet en signal att han/hon inte duger. För medelklassbarnet kompenseras avsaknaden av toppbetyg av ett högt självförtroende och höga förväntningar från omgivningen.
mot · GU02Ub421 · 2006-10-30 00:00:00 — Högskola i , , och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablerandet av högskoleutbildningar i storstädernas förorter. Vi lever i ett samhälle där kunskap och utbildning blir en alltmer nödvändig tillgång. Det förefaller som om morgondagens stora skillnader kan komma att vara mellan dem som är högutbildade och dem som inte är det. Kanske blir kunskapen för vårt framtida samhälle vad kapital varit för 1900-talets. En viktig skillnad finns dock. Till skillnad från kapitalet så växer kunskapen om den delas. För och är därför en utbildningssatsning på bredden en viktig investering. Ju fler som är utbildade, ju starkare står . Högskoleutbildningen måste därför göras tillgänglig för fler. finns några formella spärrar som hindrar människor från att studera på grund av klasstillhörighet eller kön. I teorin står all offentlig utbildning öppen för alla. Ändå vet vi att det är så att faktorer som studietraditioner i hemmet, socioekonomisk tillhörighet och etnicitet i hög grad är avgörande för vilka som studerar och vilka som inte gör det. Många av dessa faktorer är svåra att på kort sikt göra något åt. Ofta krävs ett långsiktigt politiskt arbete i utjämnande syfte. I stora delar är detta arbete ett ansvar för den nationella politiken. En av de faktorer som påverkar i vilken grad människor väljer att studera på högskolenivå är avståndet. Det kan handla om ett känslomässigt avstånd, som kommer av en avsaknad av studietradition i släkten, eller ett rent fysiskt avstånd. Åt det känslomässiga avståndet, det sociala arvet, är det svårt att på kort sikt göra något. Här krävs en långsiktig, nationell politik för social utjämning. Det finns en idémässig låsning i högskolepolitiken, en rest närmast från det förindustriella samhället, som gör att högskoleväsendet inte kan utvecklas vidare. Denna låsning gör att många på fullt allvar tycks tro att högskoleundervisning inte kan bedrivas på en ort om så inte skedde . Alltså skall undervisning bedrivas i första hand i orter som och , medan skolor i eller bör betraktas med misstänksamhet. Denna förlegade utbildningssyn måste trängas undan av de verkliga förhållandena och behoven. I har inte minst etablerandet av visat hur man kunnat nå nya grupper av studenter. har sin bas i , men bedriver också utbildning i exempelvis . Vi bör följa de exempel som visats på hur utbildning kan föras ut dit där människor bor. Detta behöver naturligtvis på intet sätt påverka samlandet av forskningsresurser och dylikt, utan bör i första hand beröra utbildning på grundnivå och i ämnen som inte är beroende av stationär laboratorieutrustning. Lämpliga stadsdelar i att etablera nya högskoleenheter på, i samarbete med exempelvis eller , skulle kunna vara knutpunkter i ytterstaden som , , och .
mot · GU02Ub422 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nolltolerans mot mobbning. Även om de flesta barn och ungdomar trivs i skolan är rädsla och otrygghet dessvärre vardag för många skolelever. Enligt känner obehag av att vistas i skolan vilket är en betydligt högre siffra än de få procent som svarar ja på den direkta frågan om de utsätts för mobbning. Att mäta obehag är dock mer träffsäkert då många inte erkänner att de utsätts för mobbning då mobbningen pågår. Mobbning och trakasserier är ytterst ett tecken på brist för det okränkbara och absoluta människovärdet, och det är ett effektivt sätt att reducera en människas värdighet och självkänsla. Barn och ungdomar som blir utsatta för mobbning löper också större risk att själva hamna i trubbel och utsätta andra människor för obehag. Det finns olika sätt att bekämpa mobbning och flera åtgärdsprogram har varierande framgång. Det är viktigt att ta fasta på den forskning som finns och dra lärdom av utvärderingar som görs. Lagstiftaren ska inte förorda en viss typ av metod då olika metoder kan få skiftande resultat på olika skolor. Däremot bör lagstiftaren kräva av varje skola att ha ett aktivt antimobbningsarbete och att sanktioner sätts in då mobbning uppdagas. Varje fall av mobbning är en kränkning av människovärdet och det enda rimliga är därför nolltolerans mot all form av mobbning. Även om säkert de flesta skolorna har nolltolerans som ambition är det viktigt att begreppet nolltolerans skrivs in och att det mobbningsförebyggande arbetet utgår med det som grund. Det innebär att ingen mobbning får accepteras överhuvudtaget och att sanktioner ska vidtas så fort mobbning eller andra trakasserier uppdagas. Det innebär också att skolledning har ett ansvar att aktivt leta upp mobbning och inte leva i villfarelsen att det som inte syns inte finns. Att säkra en trygg skolmiljö är en av skolans viktigaste uppgifter och är också en förutsättning för att bli framgångsrik i arbetet med att förmedla kunskap. Att införliva begreppet nolltolerans mot mobbning i skolans värld är ett sätt för alla skolor att ta uppgiften på största allvar.
mot · GU02Ub423 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildningen. I regeringsförklaringen sa att arbetslinjen och arbetets värde ska återupprättas samt att satsa på kunskap är att investera i framtid, i en värld där konkurrensen mellan länder och regioner blir allt större. De kraftfulla neddragningarna i vuxenutbildningen går helt emot dessa två konstateranden. Konsekvenser av sänkt statsbidrag till vuxenutbildningen i : Malmös andel av det generella bidraget beräknas som av 1 = . Verksamhetsvolymen kan endast påverkas marginellt. En total minskning av storleksordningen måste nästan helt fördelas på verksamheterna . Varav (mnkr) Upphandling Gruv + Sfi Upphandling Gy (Yrk) Beställning Södervärn Gruv + Sfi Beställning Rönnen Gy (OP, BF) Minskning av upphandling eller beställning inom de lagstadgade verksamheterna gruv, sfi och gr-särvux bedöms medföra oacceptabelt långa köer. Statsbidraget till Malmös vuxenutbildning minskar med mer än hälften som konsekvens av regeringens budgetproposition. Regeringen minskar statsbidraget till vuxenutbildningen med , vilket motsvarar ungefär en tredjedel. Men eftersom de pengar som blir kvar dessutom fördelas på ett annat sätt blir av av sina statsbidrag eller . Dessutom drar regeringen in rekryteringsbidraget för vuxenstuderande, vilket i stort sett betyder att 800 personer istället måste söka socialbidrag. Vi kan bara konstatera att det tog den nya regeringen att överge arbetslinjen. Det är dessutom ett dråpslag mot de mest utsatta. För många av Malmös arbetslösa är vuxenutbildningen den väg som finns för att de ska kunna komma in på arbetsmarknaden.
mot · GU02Ub424 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för inackorderingsstöd. Många elever väljer att flytta från sin hemort för att gå den gymnasieutbildning de är mest intresserade av. Beroende av om eleven väljer att gå en gymnasieutbildning eller i en friskola råder olika regler rörande inackorderingsbidrag. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten så är det den egna kommunen som fastställer inackorderingsstödet med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd ifrån CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till skolorten. Dessa regler skapar en ojämlikhet mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. Därför bör dessa regler ses över så att de blir enhetliga.
mot · GU02Ub425 · 2006-10-31 00:00:00 — Storleken på barngrupper i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om barngruppernas storlek i förskolan. Barngrupperna i dagens förskola är på många håll alldeles för stora. Detta är både förskolepersonal och föräldrar överens om. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör gruppernas storlek minska. I en grupp med färre barn får varje individ mer uppmärksamhet och kan ta mer av förskolepersonalens tid i anspråk utan att detta får negativa effekter för övriga barn i gruppen. Färre barn i grupperna gynnar framför allt de yngsta barnen och barn i behov av särskilt stöd. Mindre barngrupper och högre personaltäthet kompenserar för de barn som inte har de bästa förutsättningarna och ökar likvärdigheten. En viktig kvalitetsfaktor i förskolan är personaltätheten och barngruppens storlek. Mindre barngrupper är i sig ingen garanti för en god kvalitet, men att barngruppen är anpassad till de behov som råder är en avgörande förutsättning för det pedagogiska arbetet och för att barn ska lära sig, utvecklas och må bra. Barn i behov av särskilt stöd och de allra yngsta barnen bör vara i ännu mindre grupper för att personalen skall hinna tillgodose deras behov. Oberoende av vad som pekas ut som lämpligt eller lagom är det alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje förskola. Några exempel på viktiga faktorer att ta hänsyn till är barnens ålder och kön, behov av särskilt stöd, andelen barn med annat modersmål, kontinuiteten i barn- och personalgrupp, förskolepersonalens kompetens och upptagningsområdets sociala karaktär. Barn som har behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska gynnas generellt i mindre barngrupper med högre personaltäthet. En generellt god kvalitet är ofta den bästa insatsen för många av dessa barn. Kontinuitet i barn- och personalgrupp är en förutsättning för att barn ska lära och utvecklas i relationen och i samspelet med varandra och med de vuxna. En barngrupp som utsätts för upprepade personalbyten eller andra förändringar behöver därför vara mindre än en grupp där förhållandena är mer stabila. Även förskolepersonalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspelet och relationerna i barngruppen. Kommunerna behöver riktlinjer för hur stora barngrupperna ska vara på syskonavdelningar och småbarnsavdelningar. Dock kan det vara svårt att sätta en speciell gräns för antal barn per grupp. Det finns inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan. En gruppstorlek eller personaltäthet som är lagom i en förskola behöver inte vara det i en annan. För att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör dock förskolegruppernas storlek minska i enlighet med Allmänna råd för kvalitet i förskolan.
mot · GU02Ub426 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utveckla möjligheterna att bedriva forskning på olika nivåer vid . På drivs ett antal magisterutbildningar, oftast som påbyggnadsutbildningar till en kandidatexamen. Vissa magisterutbildningar har en tydlig forskningsförberedande karaktär och omfattar 5060 poäng. är den kontrollerande myndigheten när det gäller utbildningskvalitet. Samtliga utbildningar på kandidat- och magisternivå utvärderas kontinuerligt. Dessa utvärderingar visar att svensk högskoleutbildning håller hög kvalitet och att högskolorna står för en utbildningskvalitet som väl matchar och till och med ibland överträffar de etablerade universiteten. Andra aktuella utvärderingar visar att studenter examinerade från högskolor i har lätt att få arbete efter examen samt att studentsammansättningen i stort speglar befolkningsunderlaget. Högskolorna har sålunda varit mycket viktiga och drivande när det gäller en breddad rekrytering. På finns ett antal doktorander. Den forskning som bedrivs är starkt beroende av dessa doktoranders arbetssituation och de knappa resurser som utdelas. Detta får följdverkningar på utvecklingsdynamiken i och i eftersom man riskerar att tappa studenter som vill bedriva avancerad forskningsverksamhet till andra större städer och universitet. Det finns en mycket stark samhällsnytta med högskolor som finns i glesbygdsregioner. Den regionala tillväxten får ofta sin grund i att det finns en högskola i närheten. Navet i en tillväxtregion är ofta högskolan och de synergieffekter den ger i form av t.ex. avknoppningar, kuvöser och i fall . Det omgivande samhället och näringslivet kan öka sin kunskap och bredda sin kompetens genom den tillgång som högskolan ger. På samma sätt måste också högskolan öka sin kunskap och skaffa sig bredare kompetens. Detta kan högskolan göra bland annat genom forskning och forskarutbildning. Forskningen vid är fokuserad på utveckling av avancerade informationstekniska system och modeller, där människans förutsättningar och behov sätts i centrum. Denna fokuserade satsning är ett led i högskolans strävan att föra samman relaterade kunskapsområden för att främja en stark och mångvetenskaplig kunskapstillväxt. forskningsfokusering innebär en mångvetenskaplig helhetssyn med kärnan i det tekniska vetenskapsområdet, speciellt mot utveckling av avancerad informationsteknik för modellering och simulering. Den lokala rekryteringsbasen för forskarutbildning är tillräckligt stor för att kunna utgöra den huvudsakliga basen för rekrytering. Detta beror på att högskolan har ett väl utvecklat kursutbud inom de fördjupningsinriktade magisterprogrammen och en relativt stor andel examinerade studenter från dessa program. borde få utveckla sina möjligheter att bedriva forskning på olika nivåer.
mot · GU02Ub427 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgiftsfria skolmåltider. Det har länge varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri, även för gymnasiet. När nu alltfler kommuner och privatskolor börjar avgiftsbelägga måltiderna, visar detta på att nationella åtgärder behövs inom området. har vi en lagstadgad skyldighet för kommunerna att tillhandahålla en kostnadsfri skolmat i . Denna skyldighet infördes när en rad kommuner drog ned på skolmaten för att spara pengar. På gymnasienivå har uttag av skolmåltidsavgifter dock ökat. Jag ser med oro på att alltfler kommuner tar ut en avgift, ibland på ett par per läsår och elev. Detta är en betydande extrautgift för hushåll med knapp ekonomi. När elever vid våra gymnasieskolor tvingas betala för skolmat stängs vissa ute. En avgift, om än aldrig så låg, kan vara en stor kostnad för den samlade ekonomin, inte minst i de fall då det finns fler barn i familjen. Att inte äta en fullgod kost till lunch leder tyvärr till att studieresultaten blir sämre, och detta är mycket kostsamt för den enskilda eleven, men också en dålig investering utifrån ett större samhällsperspektiv. Vi vet att barn och ungdomar behöver vällagad och god mat för att växa och kunna studera och tillgodogöra sig kunskap. De kommuner som avgiftsbelägger gymnasieskolans mat riskerar att få ett antal ungdomar som väljer bort lunchen. Dessutom vet vi att kostvanorna har förändrats till det sämre. Därför bör åtgärder vidtas i syfte att garantera eleverna fri skolmat.
mot · GU02Ub428 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökad tandläkarutbildning i . Tandläkarutbildningen i är sedan starten en grundläggande förutsättning för att upprätthålla en god tandvård i . Av de tandläkare som är anställda i folktandvården i de fem Norrlandslänen , , , och är utbildade i . var ett 30-tal tandläkartjänster vakanta i folktandvården i norra sjukvårdsregionen. Till detta kommer att 140 specialist- och allmäntandläkare kommer att gå i pension tillsammans med 60 privattandläkare, dvs. 200 pensionerade tandläkare i de fyra nordligaste länen. Tandläkarutbildningen har utökats i , och , men inte i trots ett högt sökandetryck och en växande efterfrågan på arbetsmarknaden på grund av vakanser och stora pensionsavgångar. Den regionala fördelningen av den grundläggande utbildningen är ett viktigt instrument för att underlätta för folktandvården att rekrytera tandläkare över hela landet. Därför anser vi att tandläkarutbildningen i bör utökas med 15 platser.
mot · GU02A1 · 2006-11-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete avslår regeringens proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete. Näringslivet i genomgår en stark strukturomvand-ling. finns de traditionella basindustrierna kvar, men i en ny form. Gruvindustrin producerar allt mer med allt färre anställda. Malmhanteringen liksom skogsindustrin och energiproduktionen har utvecklats vidare och för-finats. Det innebär att de traditionellt många arbetstillfällena har ersatts med nya, men färre, jobb som kräver högre kompetens. har också fått en ny basindustri som bygger på snö, mörker, kyla, gleshet och stora avstånd. En omfattande verksamhet har byggts upp kring testning av bilar och bilkomponenter och utveckling pågår bland annat kring testning av flyg och robotsystem samt tåg och tågkomponenter. Länets stora naturvärden har gett upphov till ett växande antal företag inom turism, som erbjuder aktiviteter och upplevelser både och . Många av de nya företagen är fortfarande under utveckling och arbetstill-fällena är ofta starkt säsongsbetonade. Testverksamheten till exempel bygger just på snö, mörker och kyla som det finns gott om , medan verksamheten ligger nere . Ungefär samma förutsättningar gäller för turistanläggningar. De som satsar på skidsport eller färder med hundspann i vinternatur har inte verksamhet . Företagare inom fisketurismen kan ofta inte ordna sysselsättning åt sina anställda . Stora ansträngningar görs av kommuner, näringsliv med flera att organise-ra arbeten som kompletterar varandra. För de anställda gäller det att hitta jobb som avlöser varandra så att man har sysselsättning året om. En stor del av de nya arbetstillfällena är dessutom på deltid, och det är fö-reträdesvis kvinnor som inte har heltidsarbeten. För dem innebär den före-slagna nya arbetslöshetsförsäkringen att de över huvud taget inte kan kvalifi-cera sig till a-kassa, utan i tider av arbetslöshet blir hänvisade till socialbidrag i stället för egen försörjning. Eftersom avstånden är långa, är det svårt för människor att dagpendla mel-lan olika arbetsmarknadsregioner. Detta försvårar ytterligare deras möjlighet att skaffa sig en heltidssysselsättning. Tillväxten i är stark och utflyttningen från länet har vänt till en befolkningstillväxt. Arbetslöshetsförsäkringen har traditionellt haft stor betydelse för norrbottningarna på grund av klimatet och geografiska och andra förhållanden i länet, men försäkringen i dess nuvarande form behövs även i den pågående omställningen. Det är viktigt att människor har trygghet i sin vardag så att de kan stanna kvar i länet och pröva på nya möjligheter. var det enda alternativet att flytta söderut.
mot · GU02A10 · 2006-11-30 00:00:00 — En arbetslöshetsförsäkring för arbete avslår regeringens proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete. I regeringens proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete vill regeringen trots kraftiga protester från studentorganisationerna i landet ta bort studerandevillkoret. Det innebär att möjligheten att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning genom studier försvinner. är det många nyutexaminerade studenter som har det svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och därför är studerandevillkoret oerhört viktigt för de studenter som står mittemellan avslutade studier och arbete. Att ta bort studerandevillkoret är att sända fel signaler till landets studenter. Fler studenter tvingas leva på socialbidrag eller finansiera sitt arbetssökande genom fortsatta studier. Är inte det att frångå arbetslinjen? Kommuner och Landsting varnar också för följderna av att ta bort studerandevillkoret, vilket kan innebära att upp till 38000 studerande riskerar att övergå till försörjningsstöd. Det innebär ökade kostnader för landets kommuner, enligt SKL uppskattas de till . Det här kan slå hårt mot en kommun som med två universitet. Enligt en rapport från inspektionen för arbetslöshetsförsäkring har cirka 1100 personer ersättning enligt studerandevillkoret i län. Tar man bort studerandevillkoret kan minst lika många stå utan inkomst. Vi socialdemokrater från län kan inte acceptera att regeringen nu vill försämra för de arbetssökande studenter som har det svårt att klara sin vardagsekonomi. Därför menar vi att studerandevillkoret ska bibehållas i sin nuvarande form.