ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02MJ202 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uttryckligt skydd i lagen för djur mot att utnyttjas sexuellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skydd för djur mot att utnyttjas i pornografiska sammanhang.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Vi vet att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning och veterinärernas samarbets- organisation har reagerat. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt vår mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud mot sexuellt utnyttjande av djur, det vill säga ett förbud mot tidelag. Djurskyddslagen saknar ett sådant direkt förbud, vilket är olyckligt. Enligt vår mening bör ett förbud mot sådant utnyttjande införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Vi anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett alltför stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har jag svårt att se det påstådda. I flera andra europeiska länder finns lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Också i våra nordiska grannländer förs en debatt om att förbjuda sexuellt utnyttjande av djur eller så existerar redan lagstiftning. I kan spridning av djurporr ge upp till fängelse och i kan samma brott enligt den norska strafflagen ge fängelse.
mot · GU02MJ203 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vindkraften som en miljövänlig energikälla för främjande av hållbar utveckling. Som framgår av näringsutskottets betänkanden /06:NU17 Förnybar el med gröna certifikat och 2005/06:NU21 Miljövänlig el med vindkraft har föregående beslutat om en kraftig satsning på storskalig utbyggnad av vindkraft i både landbaserat och havsbaserat. Som ett led i omställningen till ett energisystem för hållbar utveckling är målsättningen att vindkraften ska svara för av landets elproduktion. Det råder således ingen tvekan om att vindkraften ses som en miljövänlig energikälla som medverkar till målsättningen att nå målen för hållbar utveckling. Som följer av bestämmelser i 9 kap. 1§ 3 klassas vindkraften som miljöfarlig verksamhet i förordningen om miljöskadlig verksamhet. Detta rimmar illa med verkligheten och den rena, miljövänliga och förnybara kraftkälla som vindkraften utgör. Det rimmar inte heller med synen i ovan nämnda riksdagsbeslut med satsningen på vindkraft som ett medel att nå långsiktigt hållbar utveckling. Innebörden av vindkraftens klassning som miljöfarlig verksamhet blir att varje vindkraftsetablering måste genomgå en mycket omfattande och tidsödande process i tillståndshanteringen. Det är inte rimligt att vindkraften ska behöva gå igenom hela denna skala av omfattande prövning med en tidsutdräkt och ingen hänsyn tas till vindkraftens miljöfördelar, när den i själva verket är så miljömässigt positiv. Vindkraften bör därför tas bort ur förordningen om miljöskadlig verksamhet eller klassas som C-verksamhet. Parallellt med detta bör regeringen verka för att EU:s direktivgivning inte motverkar synen på vindkraften som en miljövänlig energikälla.
mot · GU02MJ204 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att med utgångspunkt i konsumenternas klara önskemål driva kravet på obligatorisk ursprungsmärkning. Märkning, d v s information på produkter, är en viktig väg till att få konsumenterna att kunna göra medvetna val och att få marknaden att fungera bättre. Många anser att det finns väsentliga kvalitetsskillnader mellan olika livsmedel men menar att det är svårt att göra korrekta jämförelser livsmedel emellan. Och det upplevs som svårare att jämföra produktionskvalitet än produktkvalitet. Konsumenterna är inte nöjda med möjligheterna att göra kvalitetsjämförelser i butiken de saknar relevant information. Mervärdesmärkning är en viktig del i utökade möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val. Utöver Rättvisemärkt och de miljömärkningar som nämnts finns Krav och Svenskt Sigill. Nästan nio av tio konsumenter vill, enligt en undersökning från , veta livsmedlens ursprung och hur djuret har fötts upp. Därför bör regeringen med utgångspunkt från konsumenternas klara önskemål driva kravet på obligatorisk ursprungsmärkning. Principen finns redan etablerad inom EU för nötkött, ägg, frukt och grönt. Ursprungsmärkning är för en majoritet av konsumenterna viktigast för animaliska livsmedel som köttfärs och kyckling (Ipsos 2005). Andra medlemsstater inom EU agerar i frågan. har fattat beslut om krav på ursprungsmärkning. har för avsikt att ställa krav på ursprung på nötkött och kalv i restauranger och storhushåll. har för avsikt att göra detsamma. Som ett första steg bör obligatorisk ursprungsmärkning införas på kött (inklusive kalv) från andra djurslag än nötkreatur samt kyckling. Även oblandade charkprodukter bör kunna omfattas, eftersom full spårbarhet är möjlig. Ursprungsmärkning är inget handelshinder, utan ett exempel på att utebliven information kan vara vilseledande för konsumenten. Principen om ursprungmärkning finns redan på många baslivsmedel inom EU. Vad som ovan sägs om ursprungsmärkning bör ges regeringen tillkänna.
mot · GU02MJ205 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en certifiering av hovslagare. har intresset för både hästsport och hästturism ökat. När hästar används mer och mer ökar behovet av att säkerställa att de får tillgång till omsorg och vård av hög kvalitet. En avgörande faktor för hästarnas välmående är tillgången och kvaliteten på kunniga hovslagare. Hovslagarskolan i är den enda i som uppfyller de europeiska utbildningskraven för hovslagare. Trots att utbildningen börjar bli mer och mer formaliserad som behovet av duktiga hovslagare växer, finns det ingen certifiering för svenska hovslagare. Att införa en certifiering skulle stärka yrkeskunskapen, förbättra djurens situation och hjälpa hästägare att hitta kompetenta och kunniga hovslagare till sina hästar.
mot · GU02MJ206 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ursprungsmärkning av livsmedel i handeln. Med det stora utbudet av livsmedel i handeln blir det allt svårare att som konsument göra aktiva val. För att konsumenten ska kunna välja och öka sin makt över utbudet av varor måste det finnas tydlig information om varan i den butik man väljer att handla i. Om man vill köpa produkter från ett visst land måste det enkelt framgå i vilket land produkten är producerad och förädlad. Det måste tydligt framgå om produkten har sitt ursprung i ett visst land och är förädlad i ett annat land. Som exempel kan nämnas det ökade utbudet av egna varumärken som olika livsmedelskedjor har. kan det vara svårt att tyda var dessa varor har sitt ursprung och var de är förädlade. Det är också av stor vikt att märkningen är på svenska samt att texten om ursprung är läslig. är texten så liten att den för många kan vara svår att läsa.
mot · GU02MJ208 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphöra med reservatsbildningar som drabbar främst små, enskilt ägda fastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reservatsbildningar ska ersättas till marknadsvärde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa nya naturreservat där pengar till skötsel saknas eller är under all värdighetsnivå för att upprätthålla biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för fler frivilliga skötselavtal mellan markägare och staten. har den socialdemokratiska regeringen ökat takten på nya naturreservat runtom i . Det sker i ett lovvärt syfte att säkra den biologiska mångfalden men tyvärr drabbas alltför ofta enskilda markägare. De förlorar rätten att bruka sin egen mark, som i många fall har hört till familjen i generationer. Frågan är om inte markägarna med sina historiska kunskaper om marken är bättre än staten på att behålla och utveckla den biologiska mångfalden. Som om förlusten inte är nog sker det ofta till en ersättning under marknadsvärdet. Fortsätter staten på det här viset blir snart den familjeägda marken små reservat på landsbygden. Mycket tillsyn och skötsel inom jord- och skogsbruket tas om hand av dem som äger och har sin utkomst från jorden. Det är deras och tidigare generationers arbete som gjort marken rik med värdefull biologisk mångfald. Vem skall ta över det ansvar och den omtanke som en enskild ägare har för sin mark? Det finns få människor som förstår och tar hand om miljön på ett bättre sätt än de som äger en liten jordplätt. De vet att markens välmående är beroende av kunskap, förståelse och omtanke om miljön. Det kan till och med vara så att de bönder som struntat i föreskrivna gallringar och direktiv om skogsbruk har skapat naturvärden som de nu får se staten beslagta. Deras önskan om mångfald på sina marker kan paradoxalt bli skälet till att regeringen konfiskerar marken. Regeringen bör upphöra med reservatsbildning som drabbar mindre, familjeägda fastigheter. Staten är en stor markägare, och det finns stora börsnoterade bolag med betydande ägor. Inom dessa bör det gå att finna intressanta områden med artrikedom och biologisk mångfald som är värda att bevara. Om nu ändå mark skall exproprieras, på grund av särskilt unikt naturvärde som inte står att finna någon annanstans i hela , skall den ersättas enligt marknadsvärde. Marken som staten exproprierar måste skötas för att behålla sitt biologiska värde. Staten säger att den skall ta över skötsel av marken så att den inte växer igen och kväver den mångfald man söker att bevara. Tyvärr lever staten inte alltid upp till skötselkraven lika bra som enskilda ägare. Statens bristande skötsel gör att miljön förlorar den mångfald man vill bevara. saknas det i många fall skötselplaner och resurser för skötseln av nya reservat. Regeringen bör därför upphöra med fortsatt reservatsbildning så länge resurser för att sköta dagens reservat saknas.
mot · GU02MJ209 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att hitta en lösning så att Cementa kan fortsätta sin kalkbrytning på File Hajdar, , på . På File Hajdar, vid på , bryts kalk som används för att framställa cement. Den socialdemokratiska regeringen beslutade att avsätta av Cementas mark till ett naturreservat ett s.k. Syftet är att kunna rädda nipsippan. Detta beslut omöjliggör framtida brytning av kalk i området. Regeringen tog beslutet trots att Cementa har presenterat ett förslag som skulle möjliggöra att man både kan bevara nipsippan och fortsätta kalkbrytningen. Alla företag behöver framförhållning för att våga göra investeringar för framtiden. Cementa är ett stort internationellt företag med fabriker på många ställen i världen. Om kalkråvaran inte finns tillgänglig på är det inte så svårt att räkna ut att framtida investeringar inte kommer att göras i . Tvärtom är i så fall risken stor att Cementas fabrik på läggs ned. Cementa har presenterat ett förslag som man också är beredd att finansiera, innebärande att delar av nipsippebeståndet transplanteras/flyttas till ett annat ställe i närheten. Det kan vara svårt för Alliansregeringen att ändra förra regeringens beslut att avsätta 55ha av Cementas mark på File Hajdar till ett s.k. Därför behövs det andra åtgärder för att kalkbrytning skall kunna ske även på Cementas mark på File Hajdar, vid på .
mot · GU02MJ211 · 2006-10-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot import av giftormar. Förbud har vi många i detta land. Och jag är inte vän av att införa en massa olika förbud. Men frågan är om någon enda människa kan komma på ett enda bra argument för att vi skall importera giftormar till . Då man läser om att man evakuerat hela hyreshus i jakten på förrymda ormar så undrar man
mot · GU02MJ212 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokal och regional beslutanderätt enligt strandskyddsbestämmelserna i län och . De regler om strandskydd som finns stadgade i fyller en viktig funktion i att bevara den möjlighet att bada och idka friluftsliv inom strandområden som allmänheten har enligt allemansrätten. Strandskyddet kan även, särskilt i tätbefolkade områden, ha betydelse för djur- och växtliv. Men är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad. Det finns därför enligt vår mening skäl att differentiera tillämpningen av strandskydd. har inneburit en skärpning av strandskyddet. Detta har på sina håll kommit att bli ett hinder för den lokala och regionala utvecklingen. Den skärpning av reglerna som kom innebar att hänsyn till djur- och växtlivet togs in i regelverket. Detta har i princip satt stopp för byggnation utmed kuster och vattendrag, stora som små över hela landet. I många fall kan dagens tillämpning av strandskyddet vara ett hinder för en önskvärd utveckling av en ort eller en region. Därför finns det anledning att ändra regelverket rörande strandskydd så att det blir mer flexibelt utifrån lokala och regionala förutsättningar. Våra båda län har sammantaget hundratals mil kust. Med en mera flexibel tolkning av strandskyddsreglerna utgör denna kust en kraftfull och attraktiv regional utvecklingsfaktor. Med en beslutanderätt över ett mer flexibelt strandskydd skulle kommuninvånarna genom sina valda ombud själva få avgöra vilka delar av kusten som ska skyddas respektive vara möjlig att exploatera. Detta leder till ett stärkande av det kommunala självstyret och möjliggör för kommunerna att skapa attraktiva boendemiljöer. Kommunerna i och i bör därför ges denna beslutanderätt. Det är ett omyndigförklarande av kommuner och regioner att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande måste man i enlighet med principen för lokalt inflytande ges rätt att besluta även om strandskyddet. Vad som ovan anförs om lokal beslutanderätt i strandskyddsfrågor bör ges regeringen till känna.
mot · GU02MJ213 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl. Med stor samstämmighet i uppgifter från olika intressenter, bland annat från fiskare längs våra kuster i , har vi nu en mycket stor sälstam. Om vi för svensk del skall ha kvar någon fiskenäring längs berörda kuster måste frågan om förvaltning och begränsning av sälstammen lösas. En lösning på frågan bör för att vara verkningsfull vara gemensam för och . Yrkesfiskarna har lidit stora förluster och många har också upphört med sitt näringsfång på grund av dålig lönsamhet. Sälstammens utbredning och omfattning är ett allvarligt hot mot våra kustnäringar och i rådande läge är en balanserad jakt, byggd på viltforskningens och näringens kunskaper, en metod att minska de omfattande skador som förekommer. I nära samverkan med pågående viltforskning vid SLU bör det vara möjligt att utan dröjsmål införa jakt på säl. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02MJ214 · 2006-10-16 00:00:00 — Åtgärder mot vildgässens skadegörelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot vildgässens skadegörelse. Det svenska lantbruket har en svår situation. Förutom klimatförändringar så finns det andra faktorer som tillkommit och som stör verksamheten. Till dessa hör vildgässens skadegörelse på fälten. Lantbrukare och ornitologer är överens om att vissa sorters vildgäss har blivit för många. Alltför många gäss har medfört att vi har fått en övergödning av vattendrag eftersom gåsgödseln innehåller mycket kväve och fosfor. Det stora problemet är dock den skadegörelse som sker på fälten. De stora fåglarna trampar ner växtligheten eller äter upp den. Flockar på hundratals gäss kan snabbt ödelägga ett helt fält. Olika typer av fågelskrämmor har endast begränsad effekt och för lantbrukaren är det omöjligt att ständigt bevaka fälten mot gäss. Lösningen på problemet kan vara att vildgässen får jagas för att minska antalet och vidare bör skyddsjakt på fält som vildgässen gör skada på underlättas.
mot · GU02MJ215 · 2006-10-18 00:00:00 — Allmän jakt på skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa allmän jakttid på skarv. Det svenska beståndet av skarv uppgår nu till många tiotusentals häckande par. Ökningstakten och utbredningen i har varit extremt snabb . Ökningen har lett till omfattande klagomål om att skarvarna menligt påverkar fiskbestånden, att den skapar andra olägenheter för fisket och förstör skog och natur på de öar där fåglarna häckar. Skarvens utbredning begränsar sig heller inte enbart till kustzonen utan den förekommer även i insjöar. I stora delar av den svenska skärgården är skarven numera en av de vanligaste fågelarterna. För boende och berörda är det omöjligt att förstå att en allmän jakttid på skarv inte längre medges. Detta riskerar leda till att respekten för lagstiftningen på det jaktliga området urholkas. Vi förordar därför att en allmän jakttid medges på skarv. Vad som ovan anförts om att införa allmän jakttid på skarv bör ges regeringen till känna.
mot · GU02MJ216 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk ursprungsmärkning. För att konsumenter skall känna sig säkra och ha möjlighet att göra medvetna val krävs information och tydlig märkning på livsmedel. saknar cirka hälften av all mat i fiskfrysdiskarna samt chark- och köttdiskarna riktig ursprungsmärkning. Konsumenterna får alltså inte den information som önskas. Enligt vill närmare nio av tio konsumenter veta livsmedlens ursprung. finns redan olika märkningar som tex Rättvisemärkt och miljömärkningar som Krav och Svenskt Sigill. Det som saknas är obligatorisk ursprungsmärkning. Det är viktigt att veta vad vår mat innehåller och var den kommer ifrån. framgår det t ex inte varifrån foder till djuren hämtas. Det kan ha betydelse för både köttkvalitén och för miljön. Märkningen bör också vara utformad så att det framgår vilka livsmedelsproducenter som arbetar på ett miljövänligt sätt. Flera medlemsstater i EU agerar i frågan och har fattat beslut om ursprungsmärkning av livsmedel. Ursprungsmärkning av livsmedel är inget handelshinder utan är ett viktigt inslag för att stärka konsumenternas information och val. Regeringen bör därför arbeta kraftfull för att få till stånd en obligatorisk ursprungsmärkning.
mot · GU02MJ217 · 2006-10-25 00:00:00 — Allmän skyddsjakt på grågäss tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av allmän skyddsjakt på grågås. Antalet grågäss har ökat kraftigt. Det stora antalet gäss orsakar både skada och allmän otrivsel. I området runt har antalet gäss inneburit en mycket omfattande avbetning av vass, vilket medfört att antalet häckande fåglar påverkats. Samma problem gäller även andra liknande fågelsjöar. Också jordbruket påverkas. Det stora antalet gäss och andra fåglar förstör stora värden för många jordbrukare. Länsstyrelserna och lantbrukets intresseorganisationer har tillsammans med och företrädare för markägarna begärt skyddsjakt på kanadagäss och grågäss. tillåts allmän skyddsjakt av kanadagäss, vilket inneburit att den administrativa hanteringen minskat och det varit möjligt för drabbade markägare att agera snabbare. Jag anser att motsvarande regler borde gälla också för skyddsjakt på grågäss.
mot · GU02MJ218 · 2006-10-24 00:00:00 — Jakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv är stora och minskar inte. Den stora tillväxten av gråsäl och vikare ger fisket bekymmer. Betydande skarvkolonier finns på den svenska kusten och knubbsälsbeståndet ökar starkt. Trots upprepade framställningar om att få avskjuta skarv och säl har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Den statliga ersättning som fiskare får motsvarar inte tillnärmelsevis de skador som säl och skarv åsamkar på redskap med mera. För att komma till rätta med detta för fisket stora problem föreslår vi att skyddsjakt på säl och skarv kommer till stånd för att minska bestånden av säl och skarv till det svenska fiskets fromma.
mot · GU02MJ219 · 2006-10-24 00:00:00 — Importförbud för hund- och kattskinn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av importförbud för hund- och kattskinn. I vissa länder föds hundar och katter upp och slaktas under grymma förhållanden, för att deras päls ska användas bland annat till kläder. Denna verksamhet pågår främst i . har fått i uppdrag att arbeta för att på frivillig väg försöka få tillstånd en ursprungsmärkning av pälsar via branschorganisationen. Det är bra, men helt otillräckligt för att stoppa handeln med hundar och katter som föds upp och slaktas under former som är helt oacceptabla. Eftersom skinnen saluförs under olika namn är det mycket svårt för konsumenterna att veta var det är för produkter. borde därför agera betydligt mer kraftfullt och införa ett importförbud mot hund- och kattskinn. Ett importförbud har införts i flera andra EU-länder, bland annat i , och . bör fortsätta att arbeta med frågan inom EU.
mot · GU02MJ220 · 2006-10-24 00:00:00 — Dispenser för djurhållning i bur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dispenser för djurhållning i bur. har vi ett antal lagar för djurhållning som inte efterlevs. Dessa lagar har tillkommit för att djuren som används i produktion ska ha ett så bra liv som möjligt. Det har gått en ny lag angående burarnas beskaffenhet för hönor infördes i vårt land. Trots detta bedrivs en stor del av verksamheten i helt otillåtna burar, på dispens från . Ett annat exempel är de så kallade Uddevallaburarna som används vid förvaring av kor på slakteriet inför slakt, där de ofta tillbringar sin sista natt. Dessa stålburar är så små att de omöjliggör för djuret att röra sig, lägga sig ner eller slicka sig, naturliga beteenden för djur. fastnar de också med huvudet under spjälorna och avlider. Djuren står helt utan tillsyn . Detta medför en helt otillåten djurhållning enligt svensk lag. Hur kan då detta fortgå år ? Jo, beviljar dispenser som motverkar lagstiftarens intentioner och målet med lagstiftningen. När en ny lag ska införas finns en övergångsperiod så att näringen har rimlig möjlighet att ställa om sig, men när löpt ut ska inte några dispenser beviljas. De företagare som följde lagen och investerade i nya burar hamnade dessutom i en konkurrensnackdel mot de företag som helt negligerade den nya lagstiftningen. Detta är helt oacceptabelt. Vi yrkar att man efter rimlig omställningstid upphör med de frikostiga givandet av dispenser som urholkar målet med lagstiftningen.