mot · GU02So375 · 2006-10-30 00:00:00 — Skillnaderna i drickande mellan könen minskar bland skolelever eftersom pojkars konsumtion minskat medan flickors konsumtion varit oförändrat hög. Sjukvården har naturligtvis möjligheter att påverka både rökning och alkoholkonsumtion hos den enskilde genom tidiga insatser. Men de kan inte ersätta samhällets reglering av tillgängligheten på tobak och alkohol. Det är viktigt att hålla fast vid en restriktiv alkoholpolitik. Tobak är den enskilt viktigaste orsaken till många av våra stora folksjukdomar. Att få människor att avstå från tobak är en stor hälsovinst både för den enskilda och för samhället. Det är inte bara rökaren själv som påverkas negativt av tobaksrök utan även personer i omgivningen genom s.k. passiv rökning. Ett stort steg för att förhindra ohälsa genom passiv rökning är det införda förbudet att röka på restauranger och serveringsställen. Det är en viktig arbetsmiljöfråga som vi nu kan konstatera är mycket lyckad. Även bland matgäster och restaurangbesökare är uppfattningen om rökförbudet positivt. Vi menar dock att det finns skäl att inte avstanna i arbetet med att få en ökning av de rökfria zonerna. Vi föreslår därför att får i uppdrag att utreda vilka offentliga mötesplatser i samhället som inte nås av rökförbudet. Utifrån en sådan utredning anser vi att regeringen därefter bör lägga fram förslag för hur dessa mötesplatser kan göras rökfria och därmed tillgängliga för alla. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det fortsatta tobaksförebyggande arbetet bör ha ökat fokus på att förebygga och minska rökning bland unga flickor och kvinnor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ofta sägs att hälsoskillnader beror på individens eget val, ambitionsnivå och vilja att ta ansvar. Men det gäller bara till en del. För olikheter i levnadsvanor och levnadsstil svarar endast en del av hälsoskillnaderna. Den avgörande orsaken till skillnader i hälsa är den samlade livssituationen. Många människor har små möjligheter att göra några val. Varken arbetsmarknaden eller bostadsmarknaden erbjuder några stora möjligheter till val av hälsosituation. vill förebygga ohälsa och minska skillnaderna i hälsa mellan olika sociala grupper. De stora och växande klyftorna i hälsotillstånd mellan olika grupper av befolkningen måste utjämnas. För att förstärka och utveckla det regionala folkhälsoarbetet bör sex regionala enheter för folkhälsoarbete inrättas. Det kommer att bli allt viktigare att arbeta förebyggande, inte minst inom det alkoholpolitiska området. Vi ser att det är mer effektivt med regionala operativa center än de senare årens rikstäckande samordningsfunktioner. Det behövs en tydlig förankring i kommuner och landsting. Sex regionala centrum föreslås också av () för att stärka det aktiva arbetet mot den ökande alkoholkonsumtionen. Vi delar utredningens förslag och ser att dessa centrum kan ges ett vidgat uppdrag. För att upprätta dessa sex regionala folkhälsocentrum avsätter vi . Pengar för detta ändamål förslås i motion för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (So439). De farsoter och pandemier som skapar oro är ofta infektionssjukdomar av olika slag. Dessa sjukdomar var mycket svåra att komma åt. Men med den ökade välfärden, tillgång till rent vatten, bra bostäder, hygien och vaccinationsprogram har vi ändå relativt bra förutsättningar att hindra epidemier och pandemiers skadeverkningar. Men virus och bakterier är osynliga för blotta ögat och kanske är det därför som spridningen av dessa också förenas med moraliska åtgärder. pest var förklaringen att människan var ond och hade vänt sig från . När hiv kom talades det i motsvarande termer men med annat ordval. Homosexuella mäns promiskuitet anses vara orsaken och mycket preventivt arbete förhindrades genom att smittan kopplades till individer och inte beteenden. kan vi konstatera att vi kommit över den värsta moralpaniken vad gäller hiv och aids men är smittskyddslagens utformning möjlig att kritisera som kontraproduktiv utifrån ett preventionsperspektiv. anser att det är angeläget att det finns en bra och verkningsfull smittskyddslag som effektivt förhindrar smittspridning och epidemier. I det sammanhanget är det betydelsefullt att garantera rättssäkerheten och tryggheten för dem som drabbas. Det leder till bättre förutsättningar för att hindra smittspridningen. Därför bör den nuvarande smittskyddslagen reformeras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Hiv är som farsot långt ifrån utrotad även om man kan få det intrycket då medierna inte längre har det som en toppnyhet. Men i vår omvärld ser det helt annorlunda ut. I delar av slås hela generationer ut av hiv och aids. Men även i lever människor med hiv och aids. Därför är vi glada för att storstadspengarna för hiv-prevention äntligen permanentades under förra mandatperioden för att garantera en långsiktighet i arbetet med att förebygga hiv. I det hiv-preventiva arbetet är det också viktigt att se över insatser som är s.k. sekundärpreventiva, dvs. att de som bär på viruset får stöd i att inte sprida smitta. Det är ett arbete som bör ske i nära samarbete med de hiv-positivas egna organisationer.