ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GT02K8 · 2006-02-01 00:00:00 — beslutar om ändring i 3 kap.10 § RO i enlighet med vad som anförs i motionen. Den största fördelen med två allmänna motionstider är enligt vår mening att ledamöternas och partigruppernas motionsarbete kan fördelas jämnare över riksdagsåret. Dagens totala koncentration på två av årets veckor bryts, som rimliga möjligheter till arbetsplanering för utskotts- och kammarkanslierna bibehålls. Den av oss föreslagna ordningen ger också förutsättningar för en naturlig uppdelning av motionsskrivandet på de två motionsperioderna. Det är således naturligt att tänka sig att höstens motionsperiod skulle komma att koncentreras på partiernas budgetmotioner och på budgetrelaterade frågor. Mer principiellt inriktade förslag från partigrupper, kommittéer och enskilda ledamöter skulle sannolikt i stället komma att väckas under den allmänna motionstiden . Ett genomförande av vårt förslag förutsätter en ändring av 3 kap. 10 § RO. Vi föreslår att bestämmelsen får följande lydelse: Motioner får två gånger under ett väckas i fråga om allt som kan komma under prövning (allmänna motionstider). Den första allmänna motionstiden pågår, om inte på förslag av talmannen bestämmer annat, från början av som inleds , september eller oktober och så länge som motioner får lämnas med anledning av budgetpropositionen. Den andra allmänna motionstiden pågår och börjar som bestämmer på förslag av talmannen.
mot · GT02K9 · 2006-02-01 00:00:00 — beslutar, i enlighet med vad i motionen anförs, om ändringar i riksdagsordningen och regeringsformen för att ge möjligheter för de svenska Europaparlamentarikerna att delta i särskilt anordnade debatter i den svenska . beslutar, i enlighet med vad i motionen anförs, om ändringar i riksdagsordningen för att en subsidiaritetskontroll skall kunna förverkligas. I saknas en bred och öppen debatt om EU-frågorna. Inte sällan diskuteras de europeiska frågorna utifrån en snäv nationell nyttosynpunkt i stället för att diskuteras utifrån gemensamma europeiska värderingar. Möjligheterna för enskilda medborgare att aktivt delta i Europadebatten är begränsade. Det beklagansvärt låga valdeltagandet i valen till är i mångt och mycket ett resultat av detta. De demokratiska reformerna av EU måste fortsätta. EU-politiken måste föras närmare medborgarna, och politiker i måste göra Europapolitiken mer vardaglig. Ett steg i denna riktning vore att ge Europaparlamentarikerna ett eget formaliserat och öppet forum för återrapportering. På så sätt skulle Europaparlamentarikernas roll bli mer tydlig och Europadebatten föras närmare medborgarna. I har de holländska Europaparlamentarikerna möjligheter att delta i särskilda debatter i det egna nationella parlamentet. Erfarenheter därifrån visar att allmänhetens intresse för debatterna varit stort. Enligt liberalernas uppfattning bör de svenska Europaparlamentarikerna ges möjlighet att delta i särskilt anordnade EU-debatter i den svenska . bör således besluta om de ändringar som kan krävas i riksdagsordningen och i regeringsformen för att detta skall kunna förverkligas. Det är viktigt att arbetar aktivt med subsidiaritetsfrågorna även om det konstitutionella fördraget inte träder i kraft som planerat. bör således redan nu besluta om de ändringar av riksdagsordningen som är nödvändiga för att subsidiaritetskontroll enligt de konstitutionella fördragets tankegångar skall kunna förverkligas. kan själv besluta om detta oberoende av det konstitutionella fördragets öde. En aktiv granskning av EU-förslag från subsidiarietssynpunkt stärker . I t.ex. har parlamentet beslutat att börja arbeta med subsidiaritetskontroll enligt protokollet om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Även den svenska bör göra så. liberalerna anser således att bör besluta om de ändringar som krävs i riksdagsordningen för att en subsidiaritetsprincip skall kunna förverkligas oberoende av det nya fördraget.
mot · GT02Kr17 · 2006-02-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klargöra innebörden av regeringsformens bestämmelser om åsiktsfrihet och föreningsfrihet när det gäller möjligheterna att kontrollera organisationernas medlemsantal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidrag till generationsövergripande verksamhet. Tolkningen av regeringsformen begränsar kontrollen bedömning är att det är ytterst tveksamt om bestämmelserna om åsiktsfrihet i regeringsformen utgör något verkligt hinder för att kontrollera uppgifter om medlemsantal. framhålls att det är oklart om och i så fall hur föreningsfriheten skulle påverkas av en sådan kontroll. En ökad klarhet skulle kunna uppnås genom att genom att tar ställning, t.ex. i samband med behandling av förslag till lagändringar. Det är naturligtvis av stor vikt att varken integriteten för individen eller för föreningen kränks. har visat att det i vissa föreningar förekommer ett systematiskt arbete att höja medlemsantalet för att erhålla mer bidrag. Det är förstås både oetiskt och brottsligt och en översyn av tolkningen av regeringsformen är av vikt. Detta bör ges regeringen tillkänna. Statsbidrag till generationsövergripande verksamhet framhåller två brister i hur regeringen har hanterat statsbidraget till ungdomsorganisationer: att rätten till statsbidrag saknar koppling till syftet med bidraget som bidragets storlek bestäms av medlemsantal som inte kontrolleras. Det medför att det är omöjligt att avgöra om man uppnår det syfte med bidraget som har beslutat om. Måluppfyllelse skulle vara ett villkor för rätt till bidrag. Granskningen visar att organisationerna inte prövas i förhållande till detta villkor. Regeringen har i regleringsbrevet givit i uppdrag att se över statsbidragssystemet. är ett ålderssegregerat land. Detta blir extra tydligt när jämförelser görs med andra länder där det är mer förekommande med umgänge över generationsgränserna. Precis som det är viktigt att människor med olika etniska bakgrund, olika social bakgrund eller olika utbildning träffas är det viktigt att människor i olika åldrar också kan umgås med varandra. En fråga har agerat i är att statligt stöd till ungdomsverksamhet i ideella föreningar går enbart till föreningar och organisationer där av medlemmarna är . En 20-åring som spelar saxofon och är med i en orkester där av deltagarna är får alltså inte del av offentligt stöd medan en 20-åring som spelar i en orkester där är får bidrag. Detta motverkar möten och umgänge över generationsgränserna. Detta begränsar möjligheterna till generationsövergripande verksamhet. Det drabbar särskilt ofta teater- eller orkesterföreningar samt trossamfunden vars verksamhet ofta är generationsövergripande. anser därför att regelverket för ekonomiskt stöd till barns och ungdomars kulturutövande bör ses över och förenklas i syfte att underlätta generationsövergripande verksamhet.
mot · GT02So26 · 2006-02-27 00:00:00 — avslår proposition 2005/06:73. Syftet med förslagen i propositionen är att samordna den del av sjukvården som kan karaktäriseras som rikssjukvård. Det gäller därmed den typ av högspecialiserad sjukvård som har hela landet som upptagningsområde. anser visserligen att en del fakta talar för att det behövs en samordning av den högspecialiserade rikssjukvården. Vissa verksamheter inom hälso- och sjukvården måste ha en viss volym för att kunna fungera optimalt. Samordning av dessa verksamheter kan vara en lösning. Men förbud och statliga direktiv kan också skapa problem, eftersom det i praktiken kan innebära att man förbjuder konkurrens. En alternativ - och inte orimlig - hållning vore att all verksamhet som uppfyller uppställda kvalitetskrav bör få finnas till. vill värna det kommunala självstyret och på vissa håll har landstingen och regionerna faktiskt lyckats samordna den högspecialiserade vården. Propositionens förslag är inte tillräckligt underbyggda. Det saknas t.ex. tillräckliga resonemang kring alternativa lösningar på hur den högspecialiserade vården och rikssjukvården ska hålla god kvalitet och tillgänglighet. anser därför att slutsatser bör inväntas. Kommitténs uppgift är bland annat att analysera och bedöma hur strukturen och uppgiftsfördelningen mellan stat, landsting och kommuner påverkar förutsättningarna att styra hälso- och sjukvården. Kommittén skall också om den finner det motiverat föreslå förändringar av nuvarande struktur och uppgiftsfördelning för att förbättra styrningen och därigenom skapa bästa möjliga förutsättningar för att utveckla vårdens kvalitet, tillgänglighet och effektivitet. Kommitténs betänkande bör ge ett mer komplett underlag för beslut i frågan om hur den högspecialiserade vården ska organiseras.
mot · GT02U3 · 2006-02-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen på förhand skall ange inom vilka ramar Försvarsmakten efter eget beslut äger rätten att förstärka, undsätta och evakuera svensk personal inom ramen för det truppmaximum som beslutat. har tidigare påpekat, och i utskottets betänkande Utökat svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) i (2005/06:UFöU1) fått gehör för, att Försvarsmakten skall få möjlighet att utan regeringsbeslut sända evakuerings- eller förstärkningsinsatser för att öka säkerheten för svenska soldater i internationella missioner. Om svensk trupps säkerhet står på spel får inte kravet på regeringsbeslut leda till att hjälpen inte hinner fram. hävdade att denna befogenhet bör göras generell. Utskottets övervägande i det nämnda betänkandet handlade om det svenska deltagandet i och det är därmed oklart om det innebar ett generellt mandat åt Försvarsmakten. Därför upprepar vi vårt krav i denna motion. Vi anser sålunda att rätten för Försvarsmakten att själv besluta om förstärkning, evakuering och undsättning för att skydda sin personal bör gälla för alla insatser där svensk trupp deltar, inte bara för eller , som behandlas i den aktuella propositionen. Mandatet gäller inom ramen för det truppmaximum som beslutats av .
mot · GT02Ju20 · 2006-03-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en period av s.k. allmän vapenamnesti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ålägga anmälningsskyldighet av personer som på grund av extraordinära händelser anses olämpliga att inneha vapen. Samhällets uppgift är bl.a. att förhindra att skjutvapen hamnar på den illegala marknaden som missbruk, olyckshändelser och brottslig verksamhet med legala vapen förhindras. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas på ett konstruktivt sätt så att människor kan känna sig trygga i samhället som de som har legala vapen och är skötsamma inte hamnar i en negativ dager. Trots åtgärder finns det i samhället stora mängder av illegala vapen. Många är de som aktivt vill göra sig av med dessa vapen som rädslan för påföljd förhindrar dem att göra det. Det är därför återigen dags att införa en tillfällig allmän vapenamnesti och låta människor lämna in illegala vapen och vapen de vill bli kvitt till polisen utan risk för bestraffning. Detta prövades mycket framgångsrikt för något decennium sedan av den borgerliga regeringen. Enligt uppgift fick man in cirka 17000 illegala vapen och vapen som människor ville bli av med. En allmän vapenamnesti löser givetvis inte alla de problem som finns med illegala vapen. Det kan ändå vara en del av en lösning för att föra utvecklingen en bit framåt mot ett samhälle med mindre våld. Detta bör ges regeringen till känna. Många människor råkar, av olika anledningar, ut för en kris under sitt liv. Ofta är det tillfälliga psykoser men ibland är det djupare psykisk sjukdom eller demens. För att minimera risken för användandet av skjutvapen vid en djupare kris infördes en lag 1996 vilken innebar anmälningsplikt till polis för läkare med dessa patienter. Efterlevnaden blev dålig vilket innebar att lagen förstärktes att gälla sjuka även i öppen psykiatrisk vård. Trots förstärkningen har efterlevnaden varit minimal vilket visar på en differens mellan landets landsting, avseende anmälningar, om 36 gånger. Följden har blivit att dessa patienter använt vapen, ofta med tragisk utgång. Följden av detta har blivit en förstärkt livslång kris för många människor. Få är de som kan leva vidare utan djupa ärr efter en psykos om man har tillfogat någon nära anhörig skada eller rent av bragt någon nära om livet i samband med att man påverkad av sjukdomen har tillgripit ett vapen i affekt. Utvidgningen av läkares anmälningsplikt är därför bra men måste också följas upp så att lagstiftningen blir verksam. Motsvarande insikt om människors psykiska hälsa har . De kan redan i ett initialskede se personers förändringar och bör i sådana sammanhang påtala detta för polis. Följden av detta kan vara återkallande av vapen alternativt säkring av den drabbades vapenskåp i hemmet. Åtgärden ska ses som ett värnande om såväl den berördes medmänniskor som den enskilde själv. Att detta sker är ett ansvar för alla som medmänniskor. Det är därför viktigt att en anmälningsskyldighet också ska omfatta . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ju21 · 2006-03-15 00:00:00 — avslår regeringens förslag om att polismyndigheterna skall ha ensamrätt att ta emot vapen för skrotning. avslår regeringens förslag om lämplighetsprövning vid utlåning av vapen. beslutar att ljuddämpare som reducerar den farliga knallen på klass 1-vapen skall betraktas som vapentillbehör och undantas från licenstvång i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringen föreslår i propositionen ökad vapenkontroll. Exempelvis föreslås att polisen skall få rätt att genomsöka fordon i brottsförebyggande syfte. Det är ett bra förslag. Vissa andra förslag anser vi dock skjuter över målet. Ett av förslagen innebär att endast polisen skall få ta emot och skrota vapen. har cirka 500 vapenhandlare och vapenreparatörer också sådan rätt. Dessa står under årlig inspektion från polisen. Med tanke på hur långt det är mellan polisstationerna, framför allt i de områden där jakt förekommer mycket allmänt, är det en kraftig försämring som regeringen föreslår. Vi motsätter oss därför detta förslag. Regeringen föreslår också skärpta regler för utlåning av vapen. har invänt att förslaget innebär en ökad administrativ börda för polisen. Vi anser också att det räcker med dagens regler som innebär att den som lånar ut ett vapen skall ha tillstånd för detsamma, samt att det inte får lånas ut till den som kan antas missbruka det. Denna bestämmelse innebär för en vapeninnehavare att utlåning av ett vapen till en olämplig person kan innebära indragning av den egna licensen. Det borde vara ett tillräckligt skäl för att förhindra missbruk. För att underlätta nyrekrytering av jägare har vi tidigare motionerat om att ungdomar mellan under uppsiktsjakt skall slippa lösa jaktkort. Vi är oroade för att en skärpning av reglerna för utlåning av vapen skulle kunna försvåra nyrekrytering av unga jägare. Vi har drivit frågan om att ta bort licenstvånget för ljuddämpare på jaktvapen, klass 1. Regeringen aviserar nu i den aktuella propositionen att det finns skäl att överväga en mindre restriktiv hållning till ljuddämpare för jaktvapen. Vad vi har förstått, vid en interpellationsdebatt med justitieministern , tänker regeringen inte föreslå någon ändring i vapenlagen som undantar ljuddämpare av detta slag från licenstvång. Vi anser det inte vara mycket vunnet om kravet på licens fortfarande kvarstår, även om licensgivningen förmodligen kommer att underlättas. Det enda rimliga är att beslutar om den ändring som krävs i vapenlagen för att en redan erhållen licens på vapnet skall gälla även för köp av ljuddämpare.
mot · GT02Ju25 · 2006-03-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anställd i Försvarsmakten i vissa fall skall kunna användas för civil krishantering och kunna inneha polismans befogenhet. Frågan om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning har länge varit föremål för diskussioner. har pekat på behovet av att förstärka kampen mot terrorism genom att låta militären kunna bistå polisen vid terrorismbekämpning. Därför välkomnar vi det här aktuella förslaget. Det finns dock skäl att överväga Försvarsmaktens roll även i andra situationer. har drabbats av en rad kriser och allvarliga olyckor. , t.ex. i samband med avspärrningar av större områden, skulle myndigheten kunna ge ett verksamt stöd till polisen. Detta förhindras dock av att militären saknar möjligheter att effektivt upprätthålla en sådan avspärrning. senast aktualiserades problemet i samband med avspärrningar i samband med fågelinfluensan i . Utöka Försvarsmaktens befogenheter vid civil krishantering Vid allvarliga händelser som exempelvis kemikalieolyckan i , anser vi att Försvarsmaktens befogenheter behöver utökas. Vid kemikalieföretaget hade en cistern rämnat och tonvis med svavelsyra läckte ut och förorenade en stor yta. Stora delar av centrala behövde av säkerhetsskäl spärras av. I fall som detta representerar Försvarsmakten viktiga förmågor. Myndigheten har ofta förutsättningar att snabbt få mycket personal på plats. Man har egna skyddade kommunikationer och klarar på egen hand av underhåll till personal och materiel. Inte ens med den nya lagstiftningen kan anställda i Försvarsmakten dock få polismans befogenhet, vilket innebär att Försvarsmakten inte har rätt att utestänga och använda våld för att hålla någon borta från det avspärrade området. anser att det är angeläget att Försvarsmakten ges sådana utökade befogenheter vid civil krishantering så att ett effektivare stöd till polisen kan ges. Att låta Försvarsmakten använda sin avsevärt större personalstyrka till att bistå polisen också när det gäller att hindra människor från att ta sig in på ett avspärrat, farligt område, är viktigt ur effektivitets- och säkerhetssynpunkt. Det kan inte uteslutas att det också finns andra situationer i vilka Försvarsmaktens befogenheter kan behöva utvidgas. Av särskilt intresse i det sammanhanget är överväganden om vilka personalkategorier som kan komma ifråga för ett sådant stöd. Frågan bör bli föremål för vidare utredning med sikte på att klarlägga vilka situationer och närmare villkor som ett sådant stöd förutsätter.
mot · GT02Ju32 · 2006-03-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att systemet med rabatterade böter för yrkeschaufförer måste upphöra omgående. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett system med dagsböter i stället för fasta belopp för fortkörningar. 2005 dog 440 personer i trafiken varav 65 i tung lastbilstrafik. Vi befinner oss i vägtrafiken på ett eller annat sätt, vi åker buss eller bil till jobb, skola, dagis och vänner. Det är därför av största vikt att vägtrafiken blir så säker som vi bara kan göra den. Här spelar det en stor roll vad vi sänder för signaler till dem som har sitt arbete ute med tung trafik på våra vägar. Vi måste sluta premiera brottsligheten i trafiken. Det är precis det vi gör med dagens system som fungerar så att den lastbilschaufför som åker fast för flera trafikförseelser endast behöver betala fullt för den dyraste. Han eller hon får sedan 50 procents rabatt på alla övriga böter. tycker att det är helt självklart att man skall betala fullt ut för varje förseelse och inte premieras av mängdrabatt av den modell som är regel . Detta bör ges regeringen till känna. Ett viktigt steg i nollvisionen för dödsfall i trafiken är att hastighetsbegränsningarna hålls. betalar du samma belopp för en hastighetsöverträdelse oavsett dina ekonomiska förutsättningar. Detta innebär att den som har det gott ställt inte har samma incitament att följa hastighetsbegränsningarna som den som har det tuffare ekonomiskt. menar därför att systemet med fasta böter för fortkörning bör bytas ut mot ett dagsbotssystem som bestäms efter personens individuella ekonomiska förutsättningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GT02Ju33 · 2006-03-27 00:00:00 — beslutar att personsäkerhetsersättning skall undantas från inkomstbeskattning. Regeringen anför i propositionen att beskattning av personsäkerhetsersättning skall följa reglerna i inkomstskattelagen (1999:1229). Vi motsätter oss detta förslag. Utredningen har föreslagit att personsäkerhetsersättning skall vara undantagen från beskattning. Som motiv för skattefrihet har anförts att även om ersättningen till viss del skall kompensera inkomstbortfall, kan ersättningen inte sägas ha sin grund i något tjänsteåtagande eller annat uppdrag. Fokus är i stället att garantera den enskildes personliga säkerhet. Det kan tilläggas att behovet av ersättning uppkommit för att den enskilde genom att exempelvis vittna eller på annat sätt lämna uppgifter, hjälpt staten att bekämpa grov brottslighet. Att äventyra sin egen säkerhet för att hjälpa staten att uppfylla sin kärnuppgift att bekämpa brott meriterar ersättning. Regeringen å sin sida anför att paralleller torde kunna dras till skadestånd som erhålls för att täcka inkomstbortfall. Sådana skadestånd är skattepliktiga i det inkomstslag där inkomsten skulle ha beskattats. Regeringens analys är bristfällig. Skadestånd förutsätter att en andra part på något sätt förfarit felaktigt; varit oaktsam, brustit i ansvar eller överträtt avtalsregler, grovt förenklat. Dessa situationer förefaller passa mindre väl in på det aktuella förslaget. Det kan anföras att i de fall personsäkerhetsersättning skall utgå har i stället den ersättningsberättigade ådragit sig kostnader för att uppfylla sin medborgerliga vittnesplikt. Man behöver dock inte förlora sig i juridisk diskurs, utan bara ställa sig frågan: Skall det kosta pengar att hjälpa staten uppfylla sin brottsbekämpande plikt? För vår del är svaret givet. Vi hemställer därför att ersättningen skall vara skattefri och fastställas som ett nettobelopp, i enlighet med utredningens förslag.
mot · GT02Ju34 · 2006-03-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det särskilda personsäkerhetsarbetet skall gälla även för personer som redan lever med skyddad identitet i kombination med kvarskrivning. Regeringen föreslår i proposition 2005/06:138 Personsäkerhet att en ny bestämmelse skall införas i polislagen. Bestämmelsen innebär att särskilt personsäkerhetsarbete får bedrivas beträffande vittnen och andra hotade personer för att skydda i första hand personer som lämnar uppgifter i samband med utredningar om allvarlig brottslighet. Inom ramen för detta arbete skall staten kunna betala ut ersättning till den som omfattas av säkerhetsåtgärder. Kretsen av personer som omfattas av den nya bestämmelsen skall enligt propositionen begränsas till särskilt hotade personer som har rätt att stadigvarande vistas i landet, i första hand bevispersoner, dvs. misstänkta, tilltalade, målsäganden och vittnen, som medverkar i en rättegång eller förundersökning rörande grov eller organiserad brottslighet. Regeringen konstaterar att i många fall där det i och för sig finns ett kvalificerat skyddsbehov kan också säkerheten för de hotade åstadkommas på andra och lämpligare sätt. Vidare förklarar regeringen att det är lämpligare att utforma säkerhetsskyddet på annat sätt när hotet framställs från någon närstående. menar i likhet med flera remissinstanser att den krets av personer som avses omfattas av särskilt personskyddsarbete bör utvidgas till att kunna omfatta exempelvis kvinnor och barn som lever under hot av en förföljande man och lever med skyddad identitet i kombination med kvarskrivning. Detta bör ges regeringen till känna.