ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02K203 · 2006-10-20 00:00:00 — Älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att älvdalskan erkänns som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. uppvaktade representanter för Ulum Dalska och kommun företrädare för den då sittande regeringen och framförde att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Enligt representanterna uppfyller älvdalskan de kriterier som specificeras i fördraget, som för övrigt skrivits under av . Älvdalskan skiljer sig avsevärt från rikssvenskan, är dessutom ett gammalt språk som talas i ett avgränsat territorium. Bland en stor del av befolkningen i finns det ett starkt intresse för att de kommande generationerna ska få lära sig älvdalska. Trots att älvdalskan befinner sig i ett hotat läge var inte regeringen beredd att pröva möjligheterna att älvdalskan erkänns som språk enligt fördrag. Enligt uppgifter har direkt uppmanat de svenska myndigheterna att undersöka möjligheterna för älvdalskan att omfattas av fördrag. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheterna till att älvdalskan erkänns som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GU02K205 · 2006-10-23 00:00:00 — beslutar att undanröja undantaget för företag med färre än tio anställda i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. beslutade en riksdagsmajoritet bestående av och de fyra borgerliga partierna att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd, LAS, i de fall uppsägning blir aktuell. har därför anställda i mindre företag ett sämre anställningsskydd än andra arbetstagare. För dessa har lagstiftning stärkt arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Detta har kritiserats då det drabbar anställda på ett orimligt sätt. Den svenska arbetsrätten är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. För en företrädare för ett arbetarparti är det självklart att detta också borde få gälla i mindre företag. LAS gör att den starkare parten i anställningsförhållandet upprätthåller respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna förskjuts därmed till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan i stället vara ett hinder för tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtyckliga undantag är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar. har tidigare avslagit liknande motioner från socialdemokratiska ledamöter. Sedan Moderata samlingspartiet i många olika sammanhang säger sig ha ändrat syn på arbetsrättens område borde det finnas en majoritet för en förändring och att därmed kan besluta att återställa turordningsreglerna i LAS.
mot · GU02K206 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om en permanent i . har varit medlem i Europeiska unionen . Under den tiden har unionen kommit att omfatta 25 länder och närmare en halv miljard människor. väntas även och bli nya EU-medlemmar. För myndigheter, företag, fackliga organisationer och kommuner är medlemskapet en realitet och präglar alltmer av det vardagliga arbetet. Alla som är medborgare i ett EU-land är automatiskt EU-medborgare med rätt att studera, arbeta och pensionera sig i alla EU-länder. EU-medborgare har också rätt att rösta i kommunalval och val till i det nya hemlandet. Men kunskaperna om detta och om våra europeiska grannländer är begränsade. Trots EU:s nya möjligheter och trots vårt lands behov av täta relationer med andra länder och folk är svenskarna bland de mest EU-negativa i . I riksdag debatteras ofta frågor utifrån ett gemensamt europeiskt perspektiv; det handlar om såväl miljö- och jordbruksfrågor som utbildnings- och utrikesfrågor. En permanent i plenisal skulle tydligt markera att också hör hemma i .
mot · GU02K207 · 2006-10-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personval. Personvalet har kommit för att stanna, även om intresset för kryssandet inte ökar som det var tänkt. I de större kommunerna är det förståeligt att det är svårt att nå ut till väljarna, men vi som arbetar på landsbygden har bättre möjligheter och dessa möjligheter bör tillvaratas. Enligt min mening bör vi ha rena personval i ! Kan väl konstatera att personvalet har kommit för att stanna trots att det blev en viss tillbakagång, inom vissa partier och i många län, på personvalskryssandet i valet och trots att många motståndare finns till personvalet. Detta motstånd kommer främst från politiker som knuffas fram av partiet och som inte har starkt stöd vare sig av medlemmarna i partiet eller av allmänheten. Det behövs dock en mera omfattande och bättre information kring vad kryssandet innebär. Många tror också felaktigt att man inte behöver kryssa förstanamnet på en valsedel. finns ju spärrar, på , för kommunerna/landstingen och . Ett rent personval utan spärrar skulle ge en mer stimulerande debatt och politiker, som bara lever på att man förs fram av partiet, skulle få arbeta mer och aktivare och mer utåtriktat för att kunna hävda sig. Ingen politiker skulle med ett sådant system kunna räkna med att föras fram av partiet utan allt skulle gå ut på att politikern tvingades arbeta för att bli känd. Det är ofta politiker som ligger mycket lågt i sitt arbete som är motståndare till personvalet. Spärrarna bör om inte en nollspärr införs i ett första steg sänkas till samma nivå och sedan tas bort helt. Den politiker som får de flesta rösterna och har det största förtroendet hos väljarna skall självklart ha det politiska uppdrag som det handlar om. Kryssandet innebär också för oss som får många kryss att vi kan ställas mer ansvariga för den politik vi sedan bedriver. Detta sagt även om jag är fullt medveten om att vissa partier vill ha regler där partierna inte politikerna är ansvariga. Personvalet har kommit för att stanna och personvalet bör utvecklas allt för att sätta hårdare press på oss politiker. Vi måste sätta stopp för att politiker som förs fram av partierna också skall styra hur personvalet skall utvecklas. Det finns helt klart en rädsla hos vissa politiker främst inom Socialdemokratin och vänstern för att ha ett renare och klarare personval.
mot · GU02K210 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda en övergång till republikanskt statsskick. är en av få monarkier som fortfarande finns kvar i världen. Vi är således ett av få demokratiska länder där en person föds in i uppdraget som statschef. Efter har antalet demokratier i världen ökat stort, och de demokratiska principerna är universellt vägledande inom det internationella samfundet. Fundamentet för de demokratiska principerna är alla människors lika värde. Det nuvarande arrangemanget där statschefsämbetet är vikt åt en utvald ätt är oförenligt med principen om alla människors lika värde. Den demokratiska processen och samhällsförvaltningen måste bygga på offentlighet, insyn och möjligheter att påverka. För detta finns det en bred samsyn bland folket och bland de politiska partierna i . En följd av denna övertygelse är att politiska uppdrag och tjänster inom offentlig förvaltning måste stå öppna på lika villkor för alla medborgare således måste monarkins arvsprincip avskaffas och ersättas av en republik där statschefen direkt eller indirekt väljs av folket. Även om kungen endast har uppgifter av ceremoniell karaktär är han formellt statschef, vilket inte är förenligt med ovannämnda principer. Monarkin är en kvarleva från ett samhälle där släkt och bakgrund bestämde en individs framtida möjligheter. Det är hög tid att lämna denna kvarleva från historien bakom oss, inte minst mot bakgrund av att adelns sista exklusiva rättigheter nu har avskaffats. Det ska dock påpekas att den nuvarande kungafamiljen besitter en kompetens och utför arbete som främjar , inte minst i vår relation till andra länder. Denna kompetens bör tas till vara också fortsättningsvis efter det att har övergått till republikanskt statsskick. Lämpligen bör en sådan övergång ske i samband med generationsskiftet inom den nuvarande kungafamiljen. I samband med detta bör det ses över hur kronprinsessans kompetens och erfarenhet bäst skulle kunna tas till vara.
mot · GU02K211 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av sekretesslagen. Skyddet för den personliga integriteten är utomordentligt viktigt och skall värnas. En viktig del i detta är sekretesslagen. Den behandlar många viktiga frågor, allt från rikets säkerhet till skyddet för enskilds personliga förhållanden. Där avgörs också när en allmän handling eller en uppgift om en sådan hos en myndighet är belagd med sekretess. Grunden är att den enskildes rätt till sekretess skall vara skyddad hos alla myndigheter och att bara den enskilde själv kan lätta på sekretessen genom sitt medgivande. Det finns dock undantag i lagen. De gäller myndigheter som handlägger någon form av tjänst, ärende eller förmån, t.ex. försäkringskassor och domstolar, som behöver handlingar för att kunna utföra sitt arbete. I sådana fall måste andra myndigheter på begäran lämna sekretessbelagda uppgifter till . Då behövs inget särskilt medgivande från den enskilde. kommer sekretessen och skyddet för den enskilde på kollisionskurs med vad som egentligen kan anses vara det bästa. Som exempel kan en förälders intresse av sekretess i vissa undantagsfall komma att stå i motsatsförhållande till vad som är bäst för barnet. Sekretesslagen kan också i en del fall förhindra en nödvändig samverkan mellan olika aktörer som utifrån olika perspektiv har att verka för barnets bästa, exempelvis samverkan mellan skola och socialtjänst. Genom en lagändring i 14 kap. 2 § sjätte stycket sekretesslagen har möjligheterna till samverkan mellan och hälso- och sjukvården ökat. En motsvarande uppmjukning bör ske vad gäller möjligheter att samverka med bl.a. skolan. När skolpersonal t.ex. inte får återkoppling från om en elev som man från skolans sida visat oro inför, med hänvisning till sekretesslagen, försvåras det viktiga samarbetet över förvaltningsgränserna, vilket är en viktig förutsättning för en god barn- och ungdomsvård. Vi anser att det krävs en belysning av sekretesslagens möjligheter och svårigheter. De olika aktörer som finns omkring ett barn eller en vuxen behöver ofta samordna sina insatser för bästa möjliga resultat. Forskning visar dessutom att det måste ske tidigare än , och därför borde allt som hindrar samarbete och samordning noga klarläggas. Vi anser med hänvisning till vad här ovan anförts, att det därför bör göras en översyn av sekretesslagen.
mot · GU02K212 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om offentlighetsprincipen missbrukas i syfte att planera och begå brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram förslag för att stoppa eventuellt missbruk av offentlighetsprincipen. har en omfattande offentlighetsprincip som vi skall vara stolta över. Öppenheten motverkar maktmissbruk från offentliga myndigheter och den ger medborgarna möjlighet att kontrollera t.ex. de förtroendevaldas arbete så att de kan utkräva ansvar. Den säkerställer även att handlingar kring myndighetsbeslut är öppna så att alla kan granska att förvaltningsbeslut är korrekta. Även om offentlighetsprincipen är viktig måste man våga ställa frågor kring hur den används. De som använder den svenska öppenheten gör det inte alltid för att kontrollera makthavare. Det finns grupper i samhället som använder uppgifterna i brottsliga syften. har det uppmärksammats hur nynazister utnyttjat bl.a. passfoton och andra offentliga uppgifter för att kartlägga sina meningsmotståndare. har det rests varningsflaggor för att även djurrättsaktivister använder offentlig information för att kartlägga bl.a. djuruppfödare. På samma sätt kan universitet, forskare och företag som bedriver djurförsök kartläggas. I finns det en utvecklad kontroll och uppföljning av dem som håller djur eller som genomför djurförsök. När det gäller djurförsök finns det noggranna prövningar i djurförsöksetiska nämnder innan någon får starta arbetet med försöksdjur. I handlingarna från dessa nämnder finns uppgifter om forskare, djur, djurens inhysning etc., uppgifter som lätt kan missbrukas av dem som struntar i de demokratiska spelreglerna för att de sätter sina egna åsikter högre än samhällets gemensamma värderingar. När samhället har konstaterat att forskare följer reglerna för att minimera smärtor för djuren måste rättsväsendet vara berett att skydda den fria forskningen och ingripa mot aktivisterna. Offentlighetsprincipen är viktig för att både medier och medborgare skall kunna granska exempelvis de djurförsöksetiska nämndernas beslut. Öppenheten måste dock balanseras mot enskilda personers säkerhet och att lagliga verksamheter skall kunna bedrivas utan att aktivister saboterar, hindrar eller hotar. För att stärka samhällets skydd mot de krafter som kan tänkas missbruka offentlighetsprincipen bör det utredas om och i så fall hur offentlighetsprincipen missbrukas och även föreslås eventuella åtgärder för att förebygga missbruk .
mot · GU02K213 · 2006-10-25 00:00:00 — Arvodet för ledamots uppdrag i riksdagsstyrelsen beslutar att förtroendeuppdraget att vara ledamot i riksdagsstyrelsen inte ska ge ett extra arvode utöver det arvode som utgår till alla riksdagsledamöter. Här kan vi i snabbt spara in . Jag förstår till fullo den kritik som finns att det skall utgå ett stort extra arvode för att vara ledamot i riksdagsstyrelsen. Det är också ett arvode som ger totalt felaktiga signaler. Det ger signaler om att administration är viktigare än politiskt arbete i riksdag. Det ställer i varje fall inte jag upp på. Om man är flitig i , skriver många frågor till statsråd, tar många interpellationsdebatter, skriver många motioner och har en hög närvaro på möten och sammanträden så ger detta noll i extra arvode. Men om man placeras i riksdagsstyrelsen så har man som ledamot ett extra arvode . Det kan noteras att de flesta sammanträden med riksdagsstyrelsen sker under tid då övriga ledamöter finns i . Det får inte heller bli så att ett uppdrag i riksdagsstyrelsen blir ett uppdrag för att fylla upp med extra lön/arvode. Jag motionerade då riksdagsstyrelsen bildades mot förslaget att det skulle vara ett så här högt arvode för ledamöterna i riksdagsstyrelsen. Jag vann inget gehör, jag var ensam om att tycka så. 3481 kändes det som och jag hade stor lust att begära röstning. Allt det här kan också göra att det blir svårt att rekrytera ledamöter till andra utredningar och referensgrupper där arvodet inte är av den storlek som det här handlar om. Därmed skulle signal ges om att administrationen prioriterades. Det måste vara fel. Här finns pengar att tjäna alltså för skattebetalarna.
mot · GU02K214 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skilda valdagar. Ändra lagen så att de tre valen sker . Visst vore det en fördel med skilda valdagar för de tre valen, valen till , och kommunfullmäktige. Jag tror det och därav denna motion med förslag som jag också tidigare framfört under mina år i . har folk svårt att vid allmänna val då det är tre olika val skilja på dessa val och verkligen skilja på vilka politiker man röstar på i de olika valen. Främst kommer landstingsvalet i skymundan. Det vore en fördel och bra för demokratins bästa om det blir skilda valdagar för de tre valen: Valet till för sig och valet till kommuner och landsting en annan dag. Den ordningen skulle också ge exempelvis politikerna i en möjlighet att profilera sig och folk skulle få en chans att veta vilka kandidater som finns. försvinner valet till .
mot · GU02K215 · 2006-10-25 00:00:00 — Antalet ledamöter i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 ledamöter. Är 349 ledamöter i riksdag ett bra antal? Frågan kan självklart diskuteras. Är det antalet ledamöter som alltid avgör effektiviteten i ? Det här är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på som på övriga statliga förvaltningar, nämligen att ha en rationell och bra organisation. Jag tror också att det går att minska antalet tjänstemän i många av de statliga verksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan minskas och jag tror att antalet ledamöter också kan minskas. Det finns dock en del frågor kring hur antalet ledamöter oavsett hur många som det nu är fördelas över landet. Det får inte vara så oavsett befolkningsfördelningen i landet att en stor övervikt av ledamöterna representerar de stora städerna/kommunerna. En viss kvotering med ett fast grundantal ledamöter till varje län synes vara en lösning på detta problem. Jag föreslår att det utreds och undersöks om inte antalet ledamöter i riksdag kan minskas till 249, alltså en minskning med 100 ledamöter.
mot · GU02K216 · 2006-10-25 00:00:00 — Avskaffande av allmänna motionstiden begär att riksdagsstyrelsen lägger fram förslag till en reformerad motionstid i enlighet med vad som anförs i motionen. Bort med dem, som ständigt glömma att vad stort som världen såg verkats har av späda krafter spända av en eldig håg! Bort den blick, som, skarp för hindren, är för målets skönhet skum! Hädan, fege män och gubbar! Fjärmen er från heligt rum. ur dikten i samlingen I år . hyllar på prosa det enskilda initiativet och påminner oss om att mycket av det stora som världen skådat är åstadkommet av enskilda människor, ofta drivna av en inre övertygelse och ett bergfast engagemang för sin sak. Ledamöterna i riksdag har möjlighet att motionera om de saker som de anser vara av vikt för samhällets utveckling. kallas för allmänna motionstiden och är förlagd till tre hektiska veckor . Under denna korta tid ska en mycket omfattande budgetproposition läsas in och analyseras, fakta samlas in, motionerna skrivas och kontakter tas över grupp- och partigränserna för diskussioner om eventuella gemensamma ställningstaganden. Ju tidigare ett faktaunderlag samlas in, desto mer inaktuellt blir det och kan i många fall inte användas. Detta är en fullkomligt absurd arbetsmetod och speglar en helt förlegad syn på riksdagsarbetet. Självklart vore det bättre om även , som en del andra parlament, hade ständig motionsrätt, dvs. rätt att när omständigheterna så påkallar väcka en motion i ärendet. Jag tror inte att saker och ting blir bättre av att man måste vänta på att kunna väcka en motion. Om ska kunna hantera aktuella händelser, måste man också skapa möjligheter inom riksdagssystemet att agera i . En starkare koppling till aktuella händelser skulle bidra till att göra arbete mer relevant i medborgarnas ögon. Det måste finnas ett sätt, annat än att vänta på regeringens initiativ, att som riksdagsledamot få pröva förnyelse och förbättringar i det löpande arbetet. Att införa en ständig motionsrätt vore ett sådant verktyg. Ett alternativ till ständig initiativrätt kunde vara att lägga in i kvartalet. ägnas då motionerandet åt frågor som ligger i anslutning till regeringens budgetförslag. Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på tre eller är vi övertygade om att dramatiken kring motionerandet försvinner. får en jämnare arbetsfördelning över året. tror vi att antalet motioner kommer att minska i antal samt att kvaliteten på desamma blir högre. Kvaliteten i hantering av dem skulle också bli bättre, då man skulle få mer tid för själva utskottsbehandlingen. Dessutom tror vi att mediernas möjligheter och intresse för varje motion blir större om de sprids över året.
mot · GU02K217 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att införa teckentolk vid frågestunder. Det finns nästan 2 miljoner människor i som har en hörselnedsättning . Av dem klassas 120000 som svår eller mycket svår hörselnedsättning. Att vara hörselskadad är för det mesta inte ett synligt handikapp. Dessutom kan många försöka dölja skadan eftersom man inte vill avvika. I många sammanhang finns inte hörselslingor eller andra hjälpmedel utsatta. För dem som är helt döva är situationen än mer hopplös. Frågan om berättigade teckenspråkstolkar har legat i långbänk . Att kunna ta del av det offentliga samtalet är således inte lätt för dem som har nedsatt hörsel. Att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare och ta sitt demokratiska ansvar måste därför underlättas så långt som möjligt. Av den anledningen vill jag föreslå att beslutar om att tillhandahålla en teckentolkare vid sina frågestunder. Frågestunderna sänds i SVT men är inte textade och därmed inte tillgängliga för människor med hörselproblem. En teckenspråkstolk vore därför ett viktigt komplement.
mot · GU02K218 · 2006-10-26 00:00:00 — beslutar att hänga Europeiska unionens flagga i kammaren i riksdag. skall tydligt och klart tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Så sägs det i regeringsdeklarationen . Som ambitionsförklaring skulle det kunna gälla även för en stor majoritet i det största oppositionspartiet. Det bör gälla även för . har efter en folkomröstning 1994 nu tillhört Europeiska unionen . har under den tiden varit ordförande i unionen, och kommer åter att vara ordförande . I andra EU-länder är parallell flaggning med den nationella flaggan och EU-flaggan en viktig markering. Ett av de senaste exemplen är danska ambassadens hus i vid . vajar där sida vid sida med EU-flaggan.
mot · GU02K220 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas möjlighet till överklaganden. Kommunala och statliga beslut kan överklagas antingen av den som berörs negativt av beslutet eller av kommunmedlemmar (överprövning av beslut). Beslut att anta kommunala planer kan överklagas till och beslut kan prövas av regeringen. Så långt kan även och kommunen överklaga. Regeringens beslut ska fattas med hjälp av den lagstiftning som finns och är då ett förvaltningsbeslut. Vill parterna ha en rättslig bedömning får de gå vidare till Regeringsrätten. Men här finns den inskränkningen att endast enskild part har rätt att vända sig dit. Med enskild part menas enskilda individer, företag, organisationer och andra privaträttsliga subjekt. Kommunerna har inte denna möjlighet trots att de företräder majoriteten av kommunmedlemmarna genom sina förtroendevalda. Då uppstår den underliga situationen att ett ärende som med framgång överklagas av ett fåtal kommunmedlemmar till regeringen inte kan överklagas till Regeringsrätten av kommunen som företräder en majoritet av kommunmedlemmarna. Denna orättvisa bör tas bort i lagstiftningen.