mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Det går bra för , men inte för hela och inte heller för alla i . Vi ser å ena sidan en god tillväxt, stigande produktivitet, en utrikeshandel som visar betydande överskott och ökande investeringar. Även statens intäkter ökar snabbt tack vare växande konjunkturkänsliga intäkter från kapitalvinster och företagsskatter. Trots de goda tiderna biter sig arbetslösheten fast på rekordnivåer. Det samlade utanförskapet ligger på nivåer som bara upplevt i spåren efter 1990talets bankkris och under depressionsåren på . Totalt står över 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än de skulle kunna. Det finns också allvarliga brister i viktiga välfärdsverksamheter som skola, sjukvård och rättsväsende. I stället för att använda det reformutrymme som finns för att skapa förutsättningar för arbete och ökat företagande fortsätter regeringen på sin inslagna bidragslinje. De tillfälliga intäkterna används till permanenta och varaktiga utgifter. Arbetslösheten döljs i åtgärdsprogram och det öppnas för fortsatt utbyggda bidragssystem. ekonomiska vårmotion har i stället fokus på att förstärka den jobbpolitik som utvecklats i partiet . Grunden till denna politik är ett fullt ut finansierat och brett tiopunktsprogram, som bl.a. innehåller stabila statsfinanser, sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare, stramare bidrag, lägre kostnader för anställningar, bättre matchning på arbetsmarknaden samt ett bättre företagsklimat. vårmotion lyfter nu särskilt fram behovet av reformer för entreprenörskap och ökat företagande i . Här presenteras en rad förslag i form av avskaffad förmögenhetsskatt, förbättrad beskattning för fåmansbolag, förbättrad tillgång till riskkapital, minskat regelkrångel samt reformer för entreprenörskap inom vård, omsorg och utbildning. Därtill föreslås bl.a. förbättrad konkurslagstiftning, förstärkta innovationssystem, utvecklad entreprenörsutbildning, anpassning av de offentliga trygghetssystemen till entreprenörers särskilda villkor, avskaffad medfinansiering av sjukpenningkostnaden samt insatser för ett starkare forsknings- och innovationsklimat i . För att ytterligare förstärka företagens möjligheter att växa och anställa presenteras vid sidan av tidigare förslag om bl.a. nystartsjobb riktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna via tjänstejobb och äldrerabatt. För tjänstejobben föreslås att arbetsgivaravgiften, exklusive pensionsavgifterna, helt tas bort. Förslaget skulle om det genomfördes ge klart lägre kostnader för anställningar, öka efterfrågan på arbetskraft och tydligt höja sysselsättningen inom den allt viktigare tjänstesektorn. är övertygade om att det kommer att bli nödvändigt för en ny regering att sänka skatterna. På lång sikt kommer kostnaderna för att upprätthålla ett skattetryck som hindrar jobb och driver företag ut ur att växa. Den viktigaste orsaken till att har högre skatter än många andra länder är kostnaderna för utanförskapet. Möjligheterna att säkra välfärden och sänka skatterna beror på om utanförskapet kan pressas tillbaka. Socialdemokraternas ofta upprepade påståenden om att avser att sänka skatterna med är således inte med verkligheten överensstämmande. Däremot återspeglar siffran 250miljarder tämligen väl den samlade kostnaden för utanförskapet. I en mening kan man säga att svenskarna betalar 250miljarder kronor för Socialdemokraternas misslyckande med att bryta utanförskapet. Vid sidan av en betydande inkomstskattereform och ett företagspaket föreslås satsningar på viktiga välfärdsverksamheter som skolan, vården, omsorgen och rättstryggheten. Detta för att komma till rätta med dagens brister och förbättra såväl kvaliteten, tillgängligheten som valfriheten. Satsningarna möjliggörs genom en politik som sätter arbete, företagsamhet och välfärdsverksamheter framför utbyggda bidragssystem, varför vi också kan föreslå ett starkare sparande än regeringen. Vi moderater menar att den övergripande utmaningen för den ekonomiska politiken nu måste vara att öka sysselsättningen genom att göra det mer lönsamt att arbeta, driva företag och anställa. Med fler i arbete och fler som anställer kan vi inte bara ge möjligheter för människor som befinner sig i utanförskap eller har svårt att få vardagen att gå ihop. Det ger oss också möjlighet att stärka ekonomiskt, vilket inte bara kan säkra framtida pensioner utan därtill skapa utrymme för välbehövliga kvalitetsförstärkningar i välfärden. 4Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken10 4.1Det ekonomiska läget och effekter av regeringens politik10 4.2Regeringens riktlinjer för budgetpolitiken10 4.2.1Utvecklingen av de offentliga finanserna10 4.3Effekter av regeringens ekonomiska politik14 5Jobblös tillväxt i Sverige15 6Ett program för ökad sysselsättning19 6.1Sysselsättningen växer inte utan jobbprogram19 7Det måste bli mer attraktivt att starta och driva företag27 7.1Klimatet för entreprenörer är för dåligt i Sverige27 7.2Entreprenören spelar en avgörande roll31 7.5En politik för ett bättre entreprenörsklimat37 7.6Insolvensrätten för tillväxt och sysselsättning40 7.6.1Att misslyckas och få en andra chans40 7.6.2Insolvens, kreditmarknaden och ekonomiska brott41 7.6.3Insolvensrätt för entreprenörskap och sysselsättning42 7.6.3.1Skuldförlåtelse vid personlig konkurs42 7.6.3.2Större utdelning för oprioriterade fordringsägare43 7.6.3.4Minska behovet av personlig borgen45 7.7.1Erfarenheter från andra länder46 7.7.2Insatser för att stimulera avancerade entreprenörsutbildningar i Sverige48 7.7.3Entreprenörskap i hela utbildningssystemet49 7.8Förbättrad kapitalbildning och fungerande finansmarknad50 7.8.1En uppgift för staten: underlätta finansiering för mindre företag, främst i tidiga skeden51 7.9Ökade resurser till forskning kring kvinnors företagande och affärsrådgivning för kvinnor54 7.10Färre och bättre regler för ökad sysselsättning54 7.10.4Staten måste bli en bättre ägare61 7.11Stärk forsknings- och innovationsklimat63 7.11.1Individens drivkrafter: bevara lärarundantaget64 7.11.3Frigör ökade resurser till forskning66 7.11.4Skapa ett attraktivt investeringsklimat för FoU-intensiv industri68 7.12.1Socialförsäkringarna är anpassade efter anställda69 7.12.2Lägre egenavgift för egenföretagare69 7.14En modern, effektiv och öppen förvaltning73 7.14.2En e-förvaltning för framtiden74 7.14.3Elektronisk upphandling för ökad effektivitet och konkurrens74 7.14.4Utökad användning av elektronisk fakturering75 7.14.6Inför en nationell IT-strateg75 7.14.7Lyft fram informationssäkerheten som en egen fråga75 8.1Lägre trösklar för att anställa77 8.4En trygg och flexibel arbetsrätt86 8.4.2Tidsbegränsade anställningar på 24 månader88 8.5Effektivare matchning genom reformerat AMS89 9Det måste löna sig bättre att arbeta92 9.1En strategi för att det skall löna sig bättre att arbeta92 9.3.1Förstärkta kontrollfunktioner ökar sysselsättningen104 9.3.2Allvarliga brister i dagens system105 9.3.3Öka självriskerna: sänk ersättningen108 9.4.1Ersättning, villkor och kontroll i arbetslöshetsförsäkringen110 9.4.4Ökad egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen113 9.5.5Hjälp för förtidspensionärer att komma tillbaka till arbetslivet121 9.5.6Långsammare avtrappning av bostadstillägg för pensionärer122 10.1Omsorgsgaranti och fritt val inom äldreomsorgen128 10.3Stimulera äldre som vill och kan jobba129 10.4Öppna möjligheterna för trygghetsboende130 10.4.1Sänk reavinstskatten vid försäljning131 10.4.2Sänkt skatt för pensionärers trygghetsboende131 10.4.3Ta bort service ur bruksvärdet för hyresrätter132 11.1.3Åtgärder för att minska socialbidragsberoendet133 11.1.4Anonymisera rekryteringsprocessen i offentlig sektor134 11.1.5Ökat nyföretagande i utsatta områden134 12.2Årliga saldomål för 20072008136 12.5.1Kvalitet i skola, högre utbildning och forskning145 12.5.2Effektiv brottsbekämpning och stöd till kvinnojourer148 12.5.3Kvalitet och valfrihet i vården150 13.2.1Kanske 500000 fler nya jobb redan på kort sikt164 13.2.2Var kommer jobben och vem får dem?166 13.3Effekter på längre sikt168 13.4Effekter på hushållens ekonomi170 13.4.1Från bidrag till arbete171 13.4.2Arbetslös del av året171 13.4.3Från deltid till heltid172 13.4.4Mer kvar vid arbete172 godkänner motionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Denna motion väcks i en situation när världskonjunkturen är stark och den inhemska tillväxten är hög. Det finns goda skäl till optimism och den känslan förstärks åtminstone på kort sikt av att både finanspolitiken och penningpolitiken är expansiv. Inte minst medverkar olika bidragshöjningar till att ge hushållen en större köpkraftsökning än på mycket . Men känslan av optimism omfattas inte av alla. Alltför många svenskar är lämnade utanför; varje vardag är det nära 1,5 miljoner människor som inte går till jobbet eller som arbetar mindre än de skulle vilja. I stora delar av landet står en tredjedel av den vuxna befolkningen utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det är lika många som under den värsta ekonomiska krisen . För många enskilda människor i vårt land är detta en katastrof. Arbete ger oss inte bara försörjningsmöjligheter och ett mått av ekonomisk frihet, utan gör oss också delaktiga i en arbetsgemenskap och sätter in oss i ett vidare socialt sammanhang. Långvarig arbetslöshet blir därför förödande. Man exkluderas, tappar självrespekt och förlorar förmågan att påverka sin livssituation. Också för samhället som helhet blir situationen ohållbar. försörjs mer än en miljon invånare genom olika sociala ersättningar. Varje svensk från minsta nyfödd baby till äldsta pensionär betalar mer än bara för att bekosta sjukskrivningarna och förtidspensionerna. Just nu är den demografiska situationen gynnsam men det förändras snart. Om kommer vi att vara en miljon fler svenskar men oförändrat många . Då är det inte säkert att vi klarar av att betala den välfärd som vi har vant oss vid att ta för given. Därför måste vi bli fler som arbetar och fler som kan och vill arbeta än . Den socialdemokratiska regeringen har misslyckats. Bara har tappat 50000 industrijobb, fått 60000 fler arbetslösa och när regeringens AMS-politik fått fullt genomslag satt nära 50000 fler i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sanningen är att näringslivet sysselsätter ungefär lika många människor som . Svenska företag investerar oerhörda summor i nya jobb men det är i jobb utomlands, inte i . Vår allt starkare bytesbalans är ett uttryck för detta förhållande. Socialdemokraterna påstår att vill sänka skatterna med 250miljarder kronor. Något sådant förslag har inte presenterat. Däremot återspeglar siffran 250miljarder kronor de samlade kostnaderna för den offentliga sektorn för utanförskapet. betalar svenskarna 250miljarder kronor i skatt för att Socialdemokraterna misslyckats med den fulla sysselsättningen och misslyckats med att bryta utanförskapet. Regeringens misslyckande gäller dock inte bara alla de uteblivna jobben. Det finns också betydande revor i den grundläggande välfärden. Socialdemokraterna ingick en gång ett sorts kontrakt med svenska folket; om väljarna bara lade sin valsedel rätt och avstod en stor del av sina surt förvärvade inkomster så lovade socialdemokratin att leverera trygghet, en bra utbildning till barnen och en god vård och omsorg på ålderns höst. Alltfler medborgare upptäcker nu att skatterna betalas men att den utlovade leveransen uteblir. I trygghetens är var fjärde kvinna rädd att gå ut när det är mörkt. De flesta brott anmäls inte och av dem som anmäls klarar polisen upp bara var åttonde våldtäkt och vart tolfte personrån. I skolan får elever underkänt i ett eller flera ämnen. Alltför många elever mobbas och kränks av kamrater utan att någon lärare eller annan vuxen förmår ingripa. Alltfler gamla och sjuka möts av vårdköer, när de efter ett långt och strävsamt yrkesliv behöver få del av den vård som de en gång utlovades och betalat. Vår uppfattning är att Socialdemokraterna har övergivit den arbetslinje som man en gång stod för. Just den arbetslinjen vill vi moderater återupprätta både för de enskildas och för hela samhällets skull. Det är den ambitionen som vi tydliggör med påståendet att vi är det nya . Hela vår politik är nämligen inriktad på att bryta det stora utanförskapet och hjälpa människor tillbaka in i arbetsliv och samhällsgemenskap, medan Socialdemokraterna främst värnar bidragssystemen. Den här motsättningen kommer till uttryck på många sätt. Ett tydligt exempel är det s.k. friåret. I en situation när vi behöver få fler i arbete används skattepengar i stället till att förmå människor att inte arbeta. (VÅP 2005) gick det t.o.m. så långt att tvingades senarelägga 2000 friårsplatser. Anledningen var att arbetsförmedlingarna fick ägna så mycket tid och resurser åt att förmedla ledighet att man inte hann förmedla några jobb. Ett annat exempel som tydliggör skillnaden i synsätt är höjningen av inkomsttaket i sjukförsäkringen från 7,5 till 10 basbelopp. Medan Alliansen satsar på att sänka skatten på arbete för den som jobbar och tjänar så satsar Socialdemokraterna på att ge mer till den som tjänar och inte jobbar. Motsättningen mellan moderater och socialdemokrater gäller inte bara synen på arbete utan också synen på välfärden. När Socialdemokraterna kramar bidragssystemen sker det på bekostnad av den offentliga välfärdens kärna de statliga och kommunala insatserna för rättsväsende, skola, sjukvård och omsorg. Det är sant att i denna motion föreslår besparingar i sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och förtidspension. Men det är också sant att vi vill satsa mer än regeringen på den grundläggande välfärden. Av det fördelar sig ungefär 10 miljarder på vård och omsorg, 10 miljarder på skola, utbildning och forskning samt 5 miljarder på rättstrygghet. När Socialdemokraterna satsar på bidragen så satsar på verksamheten och på att få folk tillbaka i arbete. För att förverkliga vår vision har vi tillsammans med övriga borgerliga partier format . angav vi grunderna för en kommande regerings ekonomiska politik. Den vilar på tre grundpelare. För det första måste det löna sig bättre att arbeta. Vi föreslår stora skattesänkningar på arbete genom ett särskilt s.k. jobbavdrag. Skattesänkningarna riktas framför allt mot låg- och medelinkomsttagare. Där är de samlade marginaleffekterna av olika skatte- och bidragsregler som störst och där kan arbetsutbudet öka som mest. Skattesänkningen handlar om inemot en tusenlapp för en undersköterska, dagbarnvårdare eller butiksanställd. Vi vill också reformera sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Det måste bli mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att inte arbeta. För det andra måste det bli enklare att anställa. Genom sänkta arbetsgivaravgifter för tjänstejobb och nystartsjobb för företag som anställer arbetslösa, sjukskrivna eller förtidspensionärer sänks trösklarna till arbetsmarknaden. Genom en reformerad arbetsmarknadspolitik förbättras matchningen mellan arbetssökande och företag. För det tredje måste det blir mer attraktivt att vara företagare. lade Alliansen därför ett paket om i syfte att göra det både lättare att starta och driva företag och mer attraktivt att anställa ny arbetskraft. Den senaste tioårsperioden har antalet företagare sjunkit med 10procent i och den utvecklingen måste nu brytas. Sedan vårpropositionen 2004 har vi moderater noga arbetat igenom och utvecklat vår ekonomiska politik. I tidigare budget- och vårbudgetmotioner har vi successivt och systematiskt behandlat skattepolitiken, socialförsäkringarna, arbetsmarknadspolitiken och integrationsfrågorna. Det har funnits en tyngdpunkt på förslag som syftar till att öka arbetsutbudet, vilket är ett grundläggande och långsiktigt problem. På kort sikt måste naturligtvis ett ökat arbetsutbud också mötas med en ökad efterfrågan på arbetskraft. Denna vårbudgetmotion fokuserar därför just på reformer som syftar till att underlätta för nya företag att bildas, växa och anställa. Det handlar inte primärt om att förbättra villkoren för den storföretagsamhet med vilken socialdemokratin alltid haft goda förbindelser utan om att skapa en kreativ miljö för entreprenörskap. Det finns gott om goda idéer i men alltför få av dem omsätts i företagande inom landet. Med och Alliansens politik kan detta förhållande nu ändras. 4Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 4.1Det ekonomiska läget och effekter av regeringens politik befinner sig i en ur flera stycken ovanlig konjunkturuppgång. Tillväxten är god, produktiviteten stiger, utrikeshandeln visar betydande överskott och investeringarna har ökat. Statens finanser stärks tack vare växande och konjunkturkänsliga intäkter från kapitalvinster och företagsskatter. Det som skiljer ut denna konjunkturåterhämtning från andra är att sysselsättningsökningen är långsam, att arbetslösheten fastnar på rekordnivåer och att det samlade utanförskapet ligger på nivåer som bara upplevt i spåren efter 1990-talets bankkris och under depressionsåren . Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att regeringen står utan en jobbpolitik och förefaller sakna ambitioner när det gäller att presentera en samlad strategi som kan leda till en varaktig höjning av sysselsättningen. har en regering stått mer tomhänt eller uppvisat större handfallenhet när det gäller att hantera långsiktiga problem. 4.2Regeringens riktlinjer för budgetpolitiken 4.2.1Utvecklingen av de offentliga finanserna I förhållande till budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) har saldot i statens finanser förbättrats med ca 35miljarder kronor , och prognoserna tyder på en saldoförstärkning på 30miljarder kronor . beror 25miljarder kronor av inkomstförbättringen till skatter på kapital, där företagsskatter svarar för ca 10miljarder kronor av förbättringen. Även utdelningar från statliga företag har ökat kraftigt . En betydande del av förbättringen av statsfinanserna är att betrakta som tillfällig. Statsfinanserna förstärks, men inte till följd av att konjunkturuppgången leder till att de offentliga utgifterna utvecklas gynnsamt. Det är t.o.m. så att utgifterna för arbetslöshetsersättningen revideras upp, eftersom budgetpropositionen innehöll en alltför optimistisk prognos för arbetsmarknadsutvecklingen. Trots att regeringen vidtagit åtgärder t.ex. att omvandlats till enhetsmyndighet, att sjukskrivningsprocessen stramats upp och att arbetsgivarnas ansvar utvidgats kommer inte regeringens mål att halvera sjukfrånvaron till 2008 att nås. () varnar också för att minskningstakten av sjukfrånvaron har stannat upp (se diagram 4.1). har utfallet t.o.m. blivit högre än ESV beräknat.1 ESV menar att detta till stor del beror på att en något lägre arbetslöshet, vilket också varit det historiska mönstret, medfört ökad sjukfrånvaro. I ett längre perspektiv är det också oroande att andelen unga förtidspensionärer, i åldern , har ökat kraftigt . Enligt ESV kommer därför utgifterna att ligga kvar på en mycket hög nivå (ESV2006, 15). Diagram 4.1 Sjukpenningdagar 20022009, procentuell förändring från motsvarande månad föregående år Källa: ESV 2006:1. Det finns starka skäl att rikta kritik mot regeringens budgetpolitik. Trots att tillväxten är stark och resursutnyttjandet ökar har politiken förts i en mer expansiv riktning . Enligt () har regeringens åtgärder bidragit till att försvaga de offentliga finanserna med ca 0,6procent av BNP . Tabell 4.1 Regeringens förslag till nya utgifter i vårpropositionen Höjt tak i tillfällig föräldrapenning Omprioritering från anställningsstöd till åtgärder Slopat finansieringsstöd vid arbetspraktik Energieffektivitet i offentliga lokaler Stöd till forskning i SME Nettoförsvagning av offentliga finanser Källa: Prop. 2005/2006:100, 147 f. En ännu allvarligare invändning mot inriktningen av budgetpolitiken är att regeringen presenterar omfattande reformer utan att vidta åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt eller leder till att fler kommer i arbete. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna byggs ut i ett läge där resursutnyttjandet ökar. Vi vet, inte minst från AMS utvärderingar, att de arbetslösa som befinner sig i åtgärder ägnar väsentligt mindre tid åt att söka arbeten och söker väsentligt färre lediga platser än de som är öppet arbetslösa. Regeringen gör nu bedömningen att budgeteringsmarginalen uppgår till 10 respektive 16miljarder kronor. Det finns en påtaglig risk för att Socialdemokraterna kommer att presentera mycket omfattande vallöften. Det kan vara värt att dra sig till minnes att Socialdemokraterna, presenterade vallöften som resulterade i det s.k. 121-punktsprogrammet som sammantaget försvagade de offentliga finanserna med . Redan nu har presenterat ett valmanifest som innehåller mycket omfattande försvagningar av de offentliga utgifterna. Inte minst gäller detta förslaget om att utvidga antalet offentligt anställda med 200000 personer, att införa lagstadgad arbetstidsförkortning och att höja taken i akassan. Även har presenterat ett valmanifest som innehåller betydande försvagningar av de offentliga finanserna. Skarpa utgiftsförslag kombineras med få och ogenomförbara förstärkningar. Bland förslagen märks en satsning på 40000 nya jobb i offentlig sektor. Ambitionerna är lägre satta än hos men bedöms kosta i storleksordningen . Andra förslag är att man vill utvidga möjligheten att slippa arbeta genom att likt införa sex timmars arbetsdag samt bygga ut friåret, en åtgärd som arbetsförmedlingarna har betydande problem att genomföra . Därtill vill man förlänga föräldraförsäkringen, en förlängning som riskerar att förstärka en redan stark kvinnofälla och därmed bidra till växande inkomstskillnader mellan könen. vill således avsätta betydande resurser för att betala folk för att jobba mindre i en situation där alltfler kommer att behövas på arbetsmarknaden. Särskilt kvinnor skall stanna hemma mer. I tabell 4.2 redovisas de förslag som är beräkningsbara. Tabell 4.2 Vissa budgetförsvagningar i och valmanifest, miljarder kronor Ökat antal offentligt anställda Källa: 2006:47, valplattform och egna beräkningar. 4.3Effekter av regeringens ekonomiska politik Regeringen anger att dess politik kommer att medföra ökad sysselsättning och aktivitet motsvarande 6000065000 personer. Det finns en risk att detta kommer att visa sig vara en överdrift. På kort sikt finns det skäl att anta att det sker en marginell förbättring av arbetsmarknadsstatistiken främst till följd av att regeringen utökar antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder med fler plusjobb. Den kortsiktiga förbättringen kommer emellertid förhållandevis snabbt att vändas till det motsatta. kommer framför allt generösare bidrag, men också det faktum att alltfler får sämre förutsättningar att återvända till jobb, åter att försvaga arbetsmarknaden och öka frånvaron. De plusjobb som regeringen föreslår skall vara arbeten som annars inte skulle utföras och som man i normala fall inte är beredd att betala för, dvs. i praktiken sysselsättning som endast i ringa utsträckning ger yrkeserfarenhet som ökar anställningsbarheten framöver. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är riktade mot offentlig sektor är ofta förenade med betydande undanträngningseffekter. En rimlig bedömning är att undanträngningen uppgår till 7075procent. Detta innebär att effekterna av regeringens politik i bästa fall uppgår till 15000 personer. En förbättring därutöver beror främst på konjunkturen och den expansiva penningpolitiken. Statsminister har, precis som , föreslagit att taket i arbetslöshetsförsäkringen skall höjas. Höjda tak i sjukförsäkringen och a-kassan och fler arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer att höja arbetslösheten, minska sysselsättningen och således öka utanförskapet. Den högre arbetslösheten som ökad generositet i olika försäkringssystem ger upphov till är strukturell, inte konjunkturell, till sin karaktär. Regeringens politik medför således att ekonomins funktionssätt försämras och att den långsiktiga arbetslöshetsnivån stiger.