ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So292 · 2006-10-27 00:00:00 — Amalgamets påverkan på miljö och människa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillförsäkra patienter med amalgamfyllningsproblem lika behandling i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om angelägenheten att sambandet ohälsakvicksilverexponering utreds samt att åtgärder vidtas som leder till att många tandsköterskors problem tas på allvar. Amalgamets påverkan på miljö och människa har utretts under ett stort antal år. Forskare har ställts mot forskare och enskilda människor som upplevt besvär på grund av amalgamfyllning har inte alltid tagits på allvar. Det är hög tid att ta både människa och miljö på allvar. 1994 fattades beslut om en avveckling av amalgam i och 1995 upprättades ett frivilligt avtal mellan och om att amalgam inte skall användas inom barn- och ungdomsvården. Man får inte heller någon ersättning från tandvårdsförsäkringen när man gör amalgamfyllningar. I (SOU 2003:53) framkom att det behövs regelförändringar för att tillförsäkra patienter med amalgamfyllningsproblem lika behandling i hela landet. Det är angeläget att dessa regelförändringar genomförs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om exponering för kvicksilver har fått förnyad aktualitet då nordiska tandsköterskor agerat och där våra grannländers regeringar tagit frågan på stort allvar. Många tandsköterskor har på grund av bristande information under ett stort antal år utsatts för inte minst kvicksilverångor och hudpenetration i arbetet med att framställa amalgamfyllningar. Inom EU har man arbetat med dessa frågor på ett långsiktigt sätt både vad gäller Reach och genom . Det som framkommit där är bland annat följande: relativt låga doser kan få allvarliga följder för nervsystemets utveckling. Låga doser kopplas till skadliga effekter på hjärt- och kärlsystem samt immun och fortplantningssystemet. Kvicksilvret är svårnedbrytbart och kan i miljön ändra form till metylkvicksilver, som är den giftigaste form av kvicksilver. Metylkvicksilver tar sig lätt in i moderkakan, och genom blod-hjärnbarriären och kan på så sätt hindra den mentala utvecklingen även hos . Följaktligen måste problemet att kvinnor i fruktsam ålder och barn exponerat av kvicksilver tas på största allvar. Den största källan till kvicksilverexponering är för de flesta människor inandning av kvicksilverångor från amalgamfyllningar. Det är angeläget att sambandet ohälsa kvicksilverexponering utreds samt att åtgärder vidtas som leder till att många tandsköterskors problem tas på allvar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02So293 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprättelse för de personer som mellan for illa då de tvångsomhändertogs och institutionsplacerades. Mellan togs många barn från sina föräldrar för en uppväxt vid något av landets olika barnhem eller fosterhem. Det fanns, tack och lov, omtänksamma och ömma vuxna vid flera av institutionerna men dessvärre var de inte i majoritet. Alltför många personer vittnar om en uppväxt på barnhem eller i fosterhem där förnedrande behandling, våld och sexuella övergrepp var vanligt förekommande. Skälen för omhändertagande var i många fall ytterst tveksamma och någon uppföljning och tillsyn av institutionerna förekom endast sporadiskt. frågade någon hur barnen mådde eller gav sig tid att samtala med dem om deras känslor och upplevelser. Det har dessutom framkommit att en del barn utsattes för överdosering av mediciner. Personer som blivit tvångsförflyttade till en institution har hävdat att det skett utan stöd i lagen då lagöverträdelse inte förelegat. Det saknades beslut av , föräldrarnas skriftliga medgivande, hembesök eller socialutredning och inget förslag om alternativ placering hos närstående. En förlorad barndom kan aldrig gå i repris. Många sår kommer att sitta kvar hela livet. Det minsta samhället ändå kan göra är att ge alla dessa människor en upprättelse. En ursäkt eller en ekonomisk ersättning kan givetvis inte göra något ogjort men det visar att samhället rätteligen tar på sig skuldbördan och skulle hjälpa många män och kvinnor att försöka sätta en punkt för att kunna gå vidare i livet.
mot · GU02So294 · 2006-10-26 00:00:00 — Nationell kampanj om sexuellt överförbara sjukdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell kampanj om sexuellt överförbara sjukdomar. genomfördes en nationell kampanj om hiv/aids. Denna kampanj gav en bred kunskap och medvetenhet bland befolkningen om vad hiv/aids är, vilka risker som finns att bli smittad och hur man bör skydda sig mot alla sexuellt överförbara sjukdomar. Tyvärr har denna kunskap inte förts vidare till dagens unga svenskar i tillräckligt stor omfattning. Allt färre ungdomar använder kondom vid tillfälliga sexuella kontakter och begreppet säkert sex tycks vara något som glömts bort. Antalet klamydiafall har ökat dramatiskt och är en vanlig orsak till ofrivillig barnlöshet hos många par. anmäldes enligt 33 060 fall av klamydia, vilket innebär en ökning på . anmäldes 16 710 fall. Ökningen var måttlig, , medan det var . Det är dock alldeles för tidigt att dra slutsatsen att trenden skulle ha vänt. Målsättningen måste åtminstone vara att få ned antalet fall till nivå. Det behövs en ny nationell kampanj om sexuellt överförbara sjukdomar för att öka kunskapen och därmed minska risken för spridning av bland annat hiv och klamydia.
mot · GU02So295 · 2006-10-24 00:00:00 — Översyn av lagstiftningen för att öka säkerheten i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av översyn i lagen för att öka säkerheten i vården. Alla ska ha rätt till och tillgång till en god och säker vård. Det innebär att vårdpersonalen måste uppmärksamma och rapportera alla uppkomna fel och brister som de stöter på i sitt värv. Allt ska rapporteras små som stora brister. Landstingen har olika system för så kallade avvikelsehanteringar. Diskussioner om den låga rapporteringsgraden har tidigare dominerats av rädslan för att bli anmäld till (). Mer och mer leder nu rädslan om att bli polisanmäld och åtalad för fel och misstag i vården till få anmälningar. Misstag och fel beror oftast på en dålig säkerhetsmiljö med brister i organisationer, system, rutiner och arbetsmiljö. För att råda bot på detta ska inte enskilda individer/personal utses till syndabockar och hanteras straffrättsligt. Genom att fel och brister i vården prövas straffrättsligt riskerar man att urholka de system som vi byggt upp för att få en säkrare vård. Dessutom kan det leda till att vi får ett system med dubbla spår, där samma händelse kan prövas av olika myndigheter, med kanske olika resultat. Vi ska sträva efter att minska byråkrati och krångel även i vården. Vi behöver göra mer för att öka säkerheten i vården. Vi behöver en lagstiftning som stöder det förebyggande arbetet och stöttar säkerhetskulturen där man öppet och förutsättningslöst kan diskutera fel och brister. Regelverket bör utformas så att det uppmuntrar och stimulerar till att berätta om egna och andras misstag. Det är därför dags att se över lagstiftningen, hela regelsystemet, för att öka säkerheten inom vården.
mot · GU02So298 · 2006-10-25 00:00:00 — Sjukvårdshuvudmännens möjlighet att utnyttja konkurrensen beträffande läkemedelsförsörjningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukvårdshuvudmännens möjlighet att utnyttja konkurrensen beträffande läkemedelsförsörjningen. Enligt 5 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. har staten inte ensamrätt till försäljning av läkemedel till sjukvårdshuvudmännen eller till privata sjukhus. I teorin råder det i stället fri konkurrens mellan och de partihandelstillståndsinnehavare som önskar förse sjukvården med läkemedel. I praktiken kan dock landstingen/sjukhusen inte utnyttja den konkurrens som formellt råder beträffande läkemedelsförsörjningen. Anledningen till detta står att finna i den delvis obsoleta kungörelsen (1970:738) om läkemedelsförsörjning vid sjukvårdsinrättningar samt föreskrifter och allmänna råd om läkemedelsförsörjning till den slutna vården genom sjukhusapotek m.m. (LVFS 1998:4). Av föreskrifterna framgår att försäljning och leverans av läkemedel till sjukhus skall ske genom sjukhusapotek eller direkt från annat apotek, medan kungörelsen stadgar att sjukhusapotek bara får drivas av respektive sjukvårdsinrättnings huvudman eller av . Det finns inget landsting/sjukhus som i egen regi driver sjukhusapotek. I stället är landstingen/sjukhusen hänvisade till att köpa sjukhusapotekstjänster av , som följaktligen driver samtliga sjukhusapotek i . En konsekvens av kungörelsen (i själva verket dess enda synbara funktion) är således att bereds såväl ett försäljnings- som ett tjänstemonopol inom slutenvården, vilket i praktiken hindrar sjukvården från att i konkurrens upphandla läkemedelsförsörjning och läkemedelshantering. Från en ekonomisk synvinkel riskerar kungörelsen att medföra en fördyring av sjukvårdens kostnader för inköp och hantering av läkemedel. Från ett legalt perspektiv kan för det första noteras att kungörelsen ­ inte minst när den läses tillsammans med ovan nämnda föreskrifter är direkt motsägelsefull i förhållande till lagen om handel med läkemedel m.m. För det andra kan konstateras att kungörelsen innebär en faktisk utvidgning av apoteksmonopolet, vilken inte förefaller kunna motiveras utifrån . Svenska staten har även vid en hearing () hävdat att det råder fri konkurrens på läkemedelsdistribution till sjukvården. De ovan nämnda talar för att man bör upphäva eller justera kungörelse. Detta för att denna uppenbart hindrar sjukvården från att i praktiken upphandla försörjning och hantering av läkemedel i konkurrens och därmed de facto utvidgar apoteksmonopolet på ett sätt som står i strid med lag om handel med läkemedel och möjligen även .
mot · GU02So299 · 2006-10-23 00:00:00 — Äldreomsorg för personer med utländsk bakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldreomsorg för personer med utländsk bakgrund. Antalet äldre invandrare kommer att öka markant . Många äldre invandrare har bristfälliga kunskaper i svenska språket. Många av dem har flyttat till under senare delen av livet och inte hunnit lära sig svenska medan andra har ett mångårigt, tungt arbetsliv bakom sig. Vårdbehoven varierar men gemensamt för de flesta är bra vård och möjlighet till att kommunicera på sitt eget modersmål. Vård på modersmålet är viktigt inte minst för att äldre kan förlora kunskaperna i det sist inlärda språket men behålla kunskaperna i modersmålet. Orsaker till detta är bl.a. olika demenssjukdomar och stroke. Allt detta är redan eller borde vara känt av dem som arbetar eller är ansvariga för äldreomsorgen i våra kommuner. I många kommuner behövs äldreomsorg i andra språk än svenska, rehabilitering samt hälso- och sjukvård för äldre. I många kommuner har man t.ex. inrättat egna avdelningar för äldre invandrare i samma språkgrupp som olika privata alternativ har startats. Samordning av de kommunala resurserna skulle avsevärt förbättra de äldre invandrarnas situation utan att det kostar något extra för samhället. Det finns mycket positiva och samstämmiga erfarenheter från äldreboenden som redan erbjuder vård på olika språk. De äldre som bor i dessa enheter har kunnat höja sin livskvalitet och de mår bättre både psykiskt och fysiskt jämfört med dem som bor i svenskspråkiga boendeformer och inte kan kommunicera med personalen. Vård på modersmålet har även inneburit lägre kostnader, eftersom de äldre som har blivit bemötta av personal som behärskar deras modersmål behöver mindre medicin och omsorger. Behovet av äldreomsorg, rehabilitering och hälso- och sjukvård på olika språk kommer att växa kraftigt , men tyvärr finns det inget som tyder på ökat intresse från kommuner och landsting att anordna detta. För att möjliggöra en god vård och omsorg för de äldre som hör till olika etniska grupper samt för att påskynda och underlätta utvecklingen av den, anser vi att regeringen skall upprätta riktlinjer för hur kommuner skall gå till väga för att anordna äldreomsorg och rehabilitering för äldre invandrare samt hur landstingen skall anordna hälso- och sjukvård för målgruppen i hela landet. Eftersom det bristande intresset och dåliga kunskaper hos beslutande tjänstemän och våra kommunalpolitiker är ett hinder för den kommunala omsorgen för våra äldre invandrare har alltfler privata alternativ startats. Många människor med ett annat modersmål än svenska har ett aktivt och tungt arbetsliv bakom sig. vill man naturligtvis ha tillbaka sin del av de skattepengar som man betalat , och de önskemål som dessa människor har om vårdens innehåll borde kunna bemötas bättre av den kommunala verksamheten. Äldreomsorg på olika språk bör inte bara vara en angelägenhet för privata vårdhem. Alla oavsett vilken etnisk bakgrund man har borde ha rätt till en bra omsorg.
mot · GU02So300 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ska ge en samlad redovisning av hur målet om en jämställd vård har nåtts. Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården (dir. 1994:95) presenterade i sitt huvudbetänkande Jämställd vård olika vård på lika villkor (SOU 1996:133) förslag på åtgärder för att stärka jämställdhetsarbetet inom hälso- och sjukvården. Utredningens förslag behandlas nu vidare i ? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Rapporten har varit en viktig del i arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet inom hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde. Ett konkret exempel på detta är att den tidigare regeringen gav i uppdrag att analysera hur eventuella könsspecifika skillnader bedöms och hanteras vid läkemedelsgodkännanden. Den avrapportering som lämnades visar att kvinnor är väl representerade i kliniska läkemedelsstudier, och att skillnader i läkemedels effekt och biverkningar är mycket ovanliga mellan kvinnor och män. Könsspecifika aspekter värderas alltid inför godkännande av nya läkemedel. kommer som ett resultat av detta uppdrag att öka informationsinsatserna till allmänheten för att korrigera de uppgifter som figurerar i massmedier om att könsrelaterade skillnader finns vid utprovningen av läkemedel. har tagit på sig uppgiften att tydligare integrera könsspecifika aspekter vid utvecklingen av riktlinjer och föreskrifter samt vid utvärderingar och analyser av vårdens kvalitet. Resultatet av detta arbete kommer att redovisas till regeringen vid utgången av 2006. initierade den tidigare regeringen en översyn och skärpning av skrivningarna om jämställdhetsarbetet i regleringsbreven för flera av myndigheter, bland andra och . Syftet är att ytterligare förstärka kunskapsbasen och det statistiska underlaget kring förekomsten av könsdiskriminering inom hälso- och sjukvården. Den tidigare regeringen har också verkat för att jämställdhetsfrågan skall behandlas inom EU-samarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. EU:s hälsoministrar har bland annat antagit slutsatser om kvinnor och hälsa, där vikten av jämställdhetsintegrering och ökade forskningsinsatser betonas för att identifiera och fylla nuvarande kunskapsluckor. En rapport från som skall redovisas skall visa hur det ser ut i landstingen med könsuppdelad statistik. Det är av oerhört stor betydelse att dessa kunskaper som samlas omsätts i konkret handling för att uppnå en mer jämställd vård. Regeringen bör ge en samlad redovisning av hur målet om en jämställd vård har nåtts och vilka ytterligare insatser som kan behövas.
mot · GU02So301 · 2006-10-24 00:00:00 — Barn med missbrukande föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för barn med missbrukande föräldrar. finns enligt olika utredningar ca 200000 så kallade glömda barn, barn som lever i familjer med missbruk utan att själva direkt vara utsatta för hot och våld. Flera länsstyrelser uppger att medvetenheten om barnperspektivet har ökat och att det fått en mer framträdande roll i utredningarna. Barn till missbrukare synliggörs i allt högre grad i samband med att föräldrarnas missbruk utreds. Det är också positivt att arbetet med kunskapsutveckling och kunskapsuppbyggnad, förebyggande arbete inom och ökad myndighetssamverkan kommit i gång. Men de stödåtgärder som erbjuds står inte i proportion till problemets omfattning. Barnen måste erbjudas både stöd av terapeutisk karaktär och behandlingsprogram anpassade för barn. Erbjuds inte relevant hjälp och stöd när barnen är i skolåldern riskerar de unga själva att utveckla ett alkoholberoende eller skadas på annat sätt som visar sig i vuxen ålder. Varje kommun bör ha kompetens inom och skolans elevhälsa att upptäcka och arbeta med dessa barn. Det behövs ökad kunskap när det gäller barns behov av stöd och kunskap om effektiva stödåtgärder. Därför bör frågor om barn med missbrukande föräldrar utredas vidare. Det är också viktigt att den forskning som sker inom alkoholområdet också sätter fokus på barn och unga. Men inte bara på barn och ungas egna alkoholvanor utan också för att inhämta kunskap på vetenskaplig grund om de glömda barnen. Därför bör medel avsättas till forskning med fokus på barnens och ungdomarnas situation och utsatthet i familjer med missbruk, deras uppväxtvillkor och vilka förebyggande stödåtgärder som samhället kan ge.
mot · GU02So302 · 2006-10-23 00:00:00 — Barnmorskors möjlighet att utföra medicinsk abort tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnmorskors möjlighet att utföra medicinsk abort. Enligt svensk lag har abortsökande kvinnor rätt att välja mellan kirurgisk och medicinsk abort. I föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFF 2004:4) står det: När kvinnan har bestämt sig för abort bör den utföras möjligt. Medicinsk abort framkallas med hjälp av läkemedel och utgjorde av aborterna. För att medicinsk abort skall vara aktuell krävs att kvinnan söker abort tidigt under graviditeten, en medicinsk abort måste utföras före nionde graviditetsveckan. Medicinsk abort är ett mer riskfritt alternativ än kirurgisk och det är även mer kostnadseffektivt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Då det finns olika alternativ för abortsökande kvinnor är det viktigt att erbjuda alla möjligheten att välja den metod de önskar. I är det ändå många kvinnor som inte har reell möjlighet att själva välja abortmetod. Flera veckors väntetid för att få träffa en läkare kan leda till att graviditeten går över vecka 9 och kvinnan i stället måste genomgå ett kirurgiskt ingrepp. Den främsta orsaken till fördröjningen är att det är lång väntetid för att göra det obligatoriska vaginala ultraljudet. Det görs för att fastställa att det är en normal graviditet. Sådana ultraljud får bara göras av läkare. För att försäkra alla kvinnors rätt att välja den abortmetod som de enligt lagen har rätt till bör barnmorskor ges rätten att utföra de vaginala ultraljuden samt få kompetensen att utföra medicinska aborter. Om barnmorskor, som är de som har tätast och närmast kontakt med patienter som söker abort, skulle ges kompetens att utföra medicinska aborter skulle abortvården kunna bli effektivare som kvinnor som söker abortvård skulle träffa ett färre antal sjukvårdspersonal. Det är därför önskvärt att barnmorskor får en adekvat vidareutbildning så att de kan utföra dessa medicinska aborter. Många barnmorskor är mycket kompetenta och handhar information och övrigt omhändertagande vid en medicinsk abort. Att låta intresserade barnmorskor få möjlighet till vidareutbildning är till gagn både för patienterna och för yrkets status och innehåll.
mot · GU02So303 · 2006-10-23 00:00:00 — Nationell cancerplan för bröstcancer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell cancerplan för bröstcancer. insjuknar cirka 7000 kvinnor i i bröstcancer; det innebär att närmare 20 kvinnor får en bröstcancerdiagnos. dör en kvinna i i bröstcancer, som är den vanligaste cancerformen hos kvinnor. har en ny generation cancerläkemedel introducerats och en rad nya preparat är på gång. Detta ger sjukvården möjlighet att bota och förlänga livet på många kvinnor. Dock bygger de nya behandlingarna på helt nya medicinska principer och kostar mer än traditionell behandling. Dessa läkemedel används ofta i kombination med traditionell behandling som cytostatika, strålning och kirurgi. kan en kvinna med bröstcancer i få en helt annan behandling än en kvinna i , och det skiljer i femårsöverlevnad efter bröstcancer mellan olika regioner i . Bakom de regionala skillnaderna ligger ofta ekonomiska skäl, men det får sällan patienten veta. Patienterna har stor tilltro till att läkarna ska ge oss den bästa behandlingen och ställer knappast frågan om man kan få bättre behandling i ett annat landsting. Patienterna har rätt till den bästa behandlingen, den behandling som ger bäst förutsättningar att bli frisk. Resurserna till cancervården måste säkerställas för att ge möjlighet till behandling utan hot om och begränsningar av sparkrav. För att garantera att alla kvinnor med bröstcancer ska få den bästa vården oavsett bostadsort måste en nationell cancerplan för bröstcancer tas fram.
mot · GU02So304 · 2006-10-29 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i alkohollagen i enlighet med vad som anförs i motionen. Alkohollagen 8 kap. 2 § stadgar följande om uppgiftsskyldighet: På begäran av någon annan tillsynsmyndighet skall kommunen lämna de uppgifter som myndigheten behöver för sin tillsyn. Kommunen skall även på begäran av eller lämna de uppgifter som behövs för beskattning eller påförande av tull. skall underrätta andra tillsynsmyndigheter om förhållanden som är av betydelse för dessa myndigheters tillsyn. skall underrätta vederbörande tillståndsmyndighet om en tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller socialavgifter. På begäran av skall sådan underrättelse ges till denna. På begäran av en tillsynsmyndighet skall polismyndigheter samt och andra myndigheter som uppbär eller driver in skatter eller avgifter lämna uppgifter som tillsynsmyndigheten behöver för sin tillståndsprövning eller tillsyn. skall alltså inte meddela kommunen om någon tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller socialavgifter, utan bara de fall som går till kronofogden kommer kommunen till känna. Först om kommunen begär uppgifter om en enskild tillståndshavare skall lämna nödvändiga uppgifter, men i en stor kommun med många tillståndshavare blir det väldigt resurskrävande med ständiga sådana förfrågningar. Kommunens alkoholtillsyn skulle därför vinna mycket på om likaväl som kronofogdemyndigheten blev skyldig att underrätta vederbörande tillståndsmyndighet om en tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller socialavgifter. I socialutskottets betänkande 2004/05:SoU9 anförs att även om någon uppgiftsskyldighet inte följer av lag eller förordning torde sekretesslagstiftningen inte hindra att nödvändig information lämnas. Det kan dock konstateras att denna möjlighet inte nödvändigtvis innebär att de facto underrättar tillsynsmyndigheten och att tillsynsmyndighetens arbete skulle underlättas väsentligt om blev uppgiftsskyldigt gentemot tillsynsmyndigheten.
mot · GU02So306 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förslag till finansiering av ett stöd om till sjukhus. lämnade nätverket in en ansökan till regeringen där man visar hur nätverkets arbete på ett förnämligt sätt bidrar till att ökar möjligheterna att nå de uppsatta folkhälsomålen. Eftersom jag inte kunnat hitta dessa pengar i regeringens budget och det vore mycket olyckligt och inte minst oekonomiskt att inte stötta detta arbete så vill jag på detta sätt påminna och hoppas att regeringen finner ett sätt att lösa ut frågan. bör påpeka för regeringen vinsterna med att omfördela medel för detta ändamål. Regeringen bör sedan återkomma till med ett förslag på hur det genomförs.