mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — står fast vid sitt förslag om ett avskaffande av den statliga fastighetsskatten. Förslaget finansieras i huvudsak genom en låg årlig avgift som ska täcka kommunernas kostnader för infrastruktur och underhåll samt en höjd reavinstskatt på fastigheter. Till finansieringen hör också att den som säljer sin bostad med vinst inte kan skjuta upp skatten på den behållningen mer än till hälften. För att förhindra inlåsningseffekter på fastighetsmarknaden införs ett tak för hur mycket reavinstskatten kan uppgå till. Om vi vinner gehör för vårt förslag kommer förutsättningarna att själv kunna styra över sina boendekostnader att förbättras eftersom den löpande beskattningen sänks med . Risken för att av ekonomiska skäl tvingas flytta kommer därmed att minska radikalt för människor med små eller måttliga inkomster. 8.1En politik för valfrihet och trygghet I detta kapitel presenteras inriktningen av ekonomiska politik samt de områden som vi anser vara särskilt prioriterade . På samtliga dessa områden behövs reformer i ordets verkliga betydelse. En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön En ny familjepolitik för valfrihet och rättvisa De sämst ställda pensionärerna Värdig vård och omsorg bygger sin ekonomiska politik på social marknadsekonomi. Detta innebär att demokratin och marknadsekonomin utgår från en medveten människosyn och etik. Grundläggande är således ett förhållningssätt som hämtar sin inspiration från etik och västerländsk humanism. Ett uttryck för detta är förvaltarskapstanken. Det arv vi fått från tidigare generationer ska inte förödas utan förädlas och föras vidare till kommande generationer. Förvaltarskapet handlar konkret om att för att ta uppenbara exempel visa miljöhänsyn på både lokal och global nivå. Det handlar också om att föra vidare den människosyn och etik som vi vill ska genomsyra vårt samhälle även fortsättningsvis. Vi menar att detta är avgörande för framtida välstånd och säkerhet. Demokrati och marknadsekonomi kan ses som spelregler för vårt politiska och ekonomiska agerande. Etiken handlar om att följa spelets regler men att också göra det genom att individuellt och kollektivt delta i utbytet på ett sätt som inom sporten brukar beskrivas som fair play. Samspelet mellan människor på en marknad fungerar bäst inom ramen för fasta spelregler och fair play. Företrädare för modern institutionell ekonomi har kompletterat klassisk ekonomisk teori genom att lyfta fram betydelsen av institutioner för samhällsutvecklingen. Med institutioner avses då formella och informella spelregler i samhället som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på stabila och väl fungerande institutioner utmärks av en hög grad av säkerhet. Det innebär i praktiken att såväl staten som enskilda respekterar äganderätten, avtal, muntliga överenskommelser samt att rättsväsendet är effektivt. Dessutom krävs att marknadens aktörer kan känna förtroende för att lagar efterlevs och avtal fullföljs. Att öka säkerheten och minska osäkerheten kräver merarbete, tid och kostar pengar.5 Andra forskare har lyft fram betydelsen av särskilda kulturella drag och etos för ekonomisk tillväxt med betoning på arbetsetik, driftighet, ärlighet, tålamod och ihärdighet.6 En väl fungerande marknadsekonomi förutsätter således ordning och regler. För sammanfattas detta i begreppet social marknadsekonomi. Det bygger på vår människosyn, en gemensam värdegrund och etiska spelregler för marknaden. Ingenjörerna bakom efterkrigstidens ekonomiska under i , och ekonomerna , arbetade fram konceptet social marknadsekonomi. De slog fast att marknadsekonomin behöver ordning och regler för att etableras och fungera. Denna ordning är inte spontant tillkommen. Den har växt fram ur vårt kulturarv med dess betoning på rätt och fel samt grundläggande värden och dygder som hederlighet och duglighet. Värdegrundens betydelse för att skapa en effektiv och rättskaffens statsförvaltning och stabila finansmarknader kan svårligen överskattas. är målet att all offentlig verksamhet ska kunna utföras utifrån ett gott förvaltarskap med invånarnas gemensamma medel. En människosyn innebär att alla har samma människovärde. Men det är inte bara lika för alla. Det är också absolut och okränkbart. Med FN:s deklaration om människans allmänna fri- och rättigheter hävdar vi att varje människa har en inre värdighet. Hon är en ansvarig person och har rätt att förverkliga sina allmänt giltiga fri- och rättigheter. Hon är ett mål i sig och inte ett medel och hon är ansvarig för sina handlingar. En god moral på marknaden innebär därför en ömsesidig respekt för alla människors inre värdighet. Kravet på jämställdhet med likabehandling på arbetsmarknaden och rättvis lönesättning är således en direkt följd av den kristna människosynen. Den gemensamma värdegrunden, som den uttrycks i internationella deklarationer och svensk rätt, kan i detta sammanhang sammanfattas i begrepp som sanning, frihet och kunskap. Dessa grundläggande värden ska vara tillgängliga och möjliga att förverkliga för alla aktörer på ett rättvist sätt inom näringslivet och på de finansiella marknaderna.7 i ett internationellt perspektiv är förtroendet mellan människor och tilliten till företag, myndigheter och organisationer hög i . 8 Detta är en tillgång för vårt land. Vi har en tradition av att ett handslag gäller. Det bidrar till att sänka transaktionskostnaderna i ekonomin. Men det finns hot mot detta sociala kapital. När företagare upplever att det är svårt att följa alla lagar och regler och att betala alla skatter, på grund av konkurrens från mindre nogräknade företag, undergrävs förtroendet för rättsstaten. När rättsvårdande myndigheter inte lyckas förebygga, utreda och framgångsrikt beivra brott skapas grogrund för kriminella strukturer. När rättstryggheten, som ska hindra ekonomiska brottslingar från att konkurrera ut laglydiga företagare, undergrävs, är också välfärden i fara. Lägre skatter och enklare lagar minskar frestelsen till överträdelser och förbättrar möjligheterna för dem som lever lagligt. Skatter är nödvändiga för att finansiera den gemensamma välfärden. Skatter kan också användas för att främja samhällsekonomisk balans, tillväxt och ekologisk hållbarhet och för att garantera alla invånare trygghet och värdighet. innebär skatter större eller mindre i ofta större ingrepp i medborgarnas privatekonomi. Förutom att skatterna självklart måste ha legalt stöd måste de vara moraliskt legitima. Skatter har således ett statligt perspektiv. Det är ett brott mot skattemoralen, när medborgare undandrar sig sin skattskyldighet. Men skatter har också ett medborgarperspektiv. Sett ur detta perspektiv är det angeläget att staten uppfyller sin skyldighet gentemot medborgarna att förvalta skattemedlen väl och att utfärda och upprätthålla en moraliskt legitim skattelagstiftning. Begreppet moraliskt legitim skattelagstiftning innebär att skattelagstiftningen ska vara i enlighet med mänskliga fri- och rättigheter, grundläggande etiska värden och vedertagna skatterättsliga principer. Den totala skattenivån, enskilda skattenivåer och enskilda skatters konstruktioner ska således fortlöpande granskas avseende sin moraliska legitimitet. 8.2.2En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi En helt otyglad marknadsekonomi leder till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser i ett sådant system kan utnyttjas till ringa kostnad för den som exploaterar resurserna. I enlighet med förvaltarskapstanken är det inte bara tillrådligt utan en tvingande nödvändighet för statsmakterna att via ekonomiska och andra styrmedel skapa motiv för att agera miljövänligt och stå för de kostnader som uppstår för att reparera skadorna på natur och miljö. Ett nära samarbete med näringslivet är en viktig del i detta arbete. För att skapa och vidmakthålla en god livsmiljö krävs också att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. Ett gott samhälle byggs utifrån en socialmarknadsekonomi baserad på en människosyn och etiska principer samt styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 8.3Den ekonomiska politikens inriktning ekonomiska politik inriktas på att genomföra strukturförändringar för att öka tillväxten. Det handlar bl.a. om ett lägre skattetryck och starkare statsfinanser. Därför bör de takbegränsade utgifterna minska som andel av BNP. Det handlar också om att förbättra lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt, att förbättra företagsklimatet och den inhemska konkurrensen samt att öka valfriheten när det gäller offentligt finansierade individuella servicetjänster. Socialdemokraterna har försuttit chansen att rätta till de strukturproblem som finns i den svenska ekonomin medan förutsättningarna var goda. Sak samma sker under innevarande högkonjunktur. Möjligheten att genom sänkta skatter flytta en del av beslutsmakten tillbaka till familjer och medborgare måste prioriteras. Sänkta inkomstskatter handlar om att människor får bestämma över en större del av sin egen lön. Minskade marginaleffekter handlar om att de val enskilda och familjer gör i mindre utsträckning påverkas av den offentliga sektorns regler. Om ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt kan vi inte ha kvar regler som gör att företag, kapital och kompetens har starka ekonomiska skäl att lämna landet. Vi kan t.ex. inte ha kvar en orimligt hög beskattning av lättrörliga skattebaser. Vår strategi är att vidta sådana åtgärder som förstärker utbudet av arbete och kapital och därmed motverkar riskerna för ett ökat inflationstryck i högkonjunkturer. av socialdemokratisk handlingsförlamning är det hög tid att rätta till de strukturfel som den svenska ekonomin lider av: Högt skattetryck och stora marginaleffekter som gör att det lönar sig dåligt att arbeta och skapar ett osunt bidragsberoende för stora grupper. Svårt att locka och behålla företag, kapital och kompetens i landet med nuvarande orimligt höga beskattning av svenskt ägande och av lättrörliga skattebaser. Dåligt fungerande lönebildning och arbetsmarknad vad gäller rörlighet, flexibilitet och effektivitet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogrammen. Bristande konkurrens i stora delar av ekonomin, bl.a. offentlig tjänsteproduktion, bygg- och livsmedelssektorn, vilket leder till ett högt prisläge och låg köpkraft jämfört med andra länder. Dessutom måste ett övergripande mål för den ekonomiska politiken vara att uppnå en uthålligt högre tillväxt än de knappa har haft . Målet för tillväxtpolitik är en varaktigt hållbar BNP-tillväxt på över konjunkturcykeln. 8.3.1Målet är 3 procents uthållig tillväxt De överordnade målet för den ekonomiska politiken är att skapa en i alla delar god livsmiljö för människorna. Därför måste den ekonomiska politiken både främja och skapa möjligheter för en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Inom ramen för detta synsätt kan vår inriktning av den ekonomiska politiken sammanfattas på följande sätt: Målet för den ekonomiska politiken är att lägga grunden för att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone i genomsnitt över konjunkturcykeln. För att möjliggöra detta krävs en politik som: slår vakt om den statsfinansiella stabiliteten genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld. Därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet, skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem och en reformerad lönebildning, skapar förutsättningar för att alla ska kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna, ökar valfriheten och säkrar både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron, förbättrar den inhemska konkurrensen, bl.a. i offentlig tjänsteproduktion, bygg- och livsmedelssektor. En beskrivning av vad 3 procents tillväxt innebär jämfört med nuvarande tillväxtkraft illustreras i avsnittet nedan. har i tidigare motioner lagt förslag som sammantaget innebär överskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt över en konjunkturcykel, sänkt skattetryck samt lägre utgifter och utgiftstak för staten. Genom en snabbare utförsäljningstakt av statligt aktieinnehav uppnås därtill ett väsentligt starkare budgetsaldo än vad regeringen budgeterar för, vilket leder till en minskad statsskuld. Det finansiella sparandet i staten beräknas också vara något starkare än vad regeringen räknar med. Detta i kombination med våra förslag till strukturella förbättringar på arbetsmarknads- och skatteområdet leder till att svensk ekonomi i allmänhet och de svenska statsfinanserna i synnerhet kommer att bli mindre sårbara vid konjunktursvängningar. har den socialdemokratiska regeringen låtit ohälsotalen öka på ett okontrollerat sätt. Kostnaderna för detta utgör nu den utan jämförelse enskilt största belastningen på de offentliga finanserna. I kombination med den höga arbetslösheten och Socialdemokraternas misslyckande med att nå det uppsatta sysselsättningsmålet utgör det minskade arbetsutbudet dessutom ett betydande problem för ekonomin i stort. 8.4Prioriterat område: Tillväxtpolitik för nya jobb och ökad välfärd Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik för sunda statsfinanser i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som underminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat för dagens höga totala arbetslöshet och brister i välfärden. Modern institutionell ekonomisk teori visar också att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner, en ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan utmärks av låg osäkerhet. Det kostar både tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Låg osäkerhet främjar därför en hög tillväxt. 8.4.1Utbildningsnivån avgörande för tillväxten Ett lands utbildningssystem och andelen personer i arbetskraften med längre högskoleutbildning har en central betydelse för den långsiktiga tillväxten. års forskning har visat att det går att fastställa relativt starka samband mellan utbildningssatsningar och ekonomisk tillväxttakt liksom mellan befolkningens genomsnittliga utbildningsnivå och teknologisk utvecklingsnivå. För ett litet land som är därför kvaliteten i vårt utbildnings- och forskningssystem än viktigare om vi ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen och har ambitionen att ta igen något av den konkurrenskraft vi tappat gentemot omvärlden . I andra länder som och har de stora utbildningssatsningarna på främst naturvetenskapliga och tekniska områden motiverats huvudsakligen med utbildningsekonomiska argument. Utbildningssatsningar har setts som investeringar. I har utbildningssatsningar av socialdemokratiska regeringar motiverats som en insats för att nå ökad jämlikhet. I själva verket har det aktuella läget på arbetsmarknaden spelat en avgörande roll för inriktningen på de satsningar som gjorts. Att utgifter för högre utbildning ger högre ekonomisk tillväxt är därför inte självklart. Det som i slutändan avgör om utbildningssystemet bidrar positivt till tillväxten är kvaliteten i och inriktningen på utbildningarna, hushållningen med kompetens i näringslivet och avvägningen mellan spets- och breddutbildning. Den avvägningen har enligt gjorts på ett långt ifrån optimalt sätt. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer inom ligger sämst till när det gäller andelen av befolkningen med längre högskoleutbildning. är dessutom det enda land inom EU-15-området som har en lägre andel med högskoleutbildning bland de unga än genomsnittligt för hela befolkningen. Om man även räknar in kortare högskoleutbildning hamnar över snittet men fortfarande efter länder som , , och (se Tabell 8.1). Ett första och naturligt steg för att förbättra utbildningsväsendet och öka andelen personer med lång högskoleutbildning är att satsa på grund- och gymnasieskolan. Det som missas under dessa perioder är ofta mycket svårt att ta igen senare i livet. Tabell 8.1 Andel av befolkningen med lång högskoleutbildning samt andelen med kort och lång högskoleutbildning Inom högskoleutbildningen bör det betonas att kvaliteten i utbildningen aldrig får offras till förmån för kvantitet. har kvaliteten, under en i sig angelägen utbyggnad av högskolan, blivit lidande just på grund av att den socialdemokratiska regeringen av arbetsmarknadsskäl velat pressa in så många studenter som möjligt i högskolan. En framgångsrik satsning på forskning och utbildning kräver också ett konkurrenskraftigt skattesystem och ett näringslivsklimat som gör att de som utbildat sig i också vill stanna kvar och arbeta här. Risken för s.k. brain-drain, dvs. att just de högutbildade flyttar utomlands mäts av IMD i World Competitiveness Yearbook. Att döma av de företagsledare som intervjuas där har en bit kvar för att kunna hävda sig mot viktiga konkurrentländer (se diagram 6.1). Problemet beror för del främst på det höga svenska skattetrycket. Detta skapar inte bara problem vid högre utbildnings- och inkomstnivåer. Det är t.ex. ofta inte lönsamt för en undersköterska att utbilda sig till sjuksköterska. Löneskillnaden efter skatt täcker inte ens ränta och amortering på den nya studieskulden. Diagram 8.1 Risk för brain-drain. Företagsledarranking, skala 110 från mycket låg risk till mycket hög risk Källa: IMD, 2002. 8.5Förslag för jobb och tillväxt är övertygade om den problematiska situationen för jobben och företagandet kraftigt kan förbättras med en skatte- och näringslivspolitik signerad av den icke-socialistiska alliansen snarare än de socialdemokratiska axelmakterna. 8.5.1Inkomstskattesänkningar som förbättrar lönebildningen och arbetsutbudet Arbete och företagande måste löna sig bättre. Skatten i vanliga inkomstlägen måste därför sänkas kraftigt genom ett jobbavdrag som föreslår tillsammans med övriga partier inom . Jobbavdraget är utformat så att hela arbets- eller näringsinkomsten är skattefri och att av inkomsten därutöver läggs till det skattefria beloppet. Maximalt kan jobbavdraget uppgå till i det första steget. Alliansen är också överens om att införa ett andra steg som uppgår till högst . Finansiering av detta steg kommer att presenteras . Syftet med jobbavdraget är att göra det mer lönsamt att gå från arbetslöshet eller sjukskrivning till arbete än vad det är . Det blir också mer lönsamt att gå från deltidsarbete till arbete på heltid, inte minst för låg- och medelinkomsttagare. Därutöver föreslår 2008 höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt års till . Brytpunkterna har inte justerats upp i takt med löneutvecklingen, vilket inneburit att allt större andelar av de heltidsarbetande löntagarna betalar statlig inkomstskatt. anser inte att de som tjänar ska betraktas som höginkomsttagare utan att inkomster upp till denna nivå endast ska beskattas med beskattning. beräknas andelen av de heltidsarbetande som betalar statlig inkomstskatt bli . tillhör av gymnasielärarna och av sjuksköterskorna denna grupp och av landets heltidsarbetande poliser. Sammantaget är det 1,3 miljoner svenskar som väntas betala statlig inkomstskatt. Med vårt förslag får alla dessa sänkt inkomstskatt med som mest . Marginalskatten sänks för av de heltidsarbetande motsvarande knappa 400000 löntagare. Det kan också ha en positiv inverkan på lönebildningen, eftersom en större andel av de heltidsarbetande kommer att få behålla av de avtalade löneökningarna vid nästa års avtalsrörelse. Tabell 8.2 skattesänkning vid olika månadsinkomster Källa: , egen beräkning. Diagram 8.2 skattesänkning vid olika månadsinkomst Källa: , egen beräkning. Högre utbildning måste löna sig bättre, och utländska experter vilja arbeta i i högre utsträckning. Därför föreslår att värnskatten avvecklas . 8.5.2Ytterligare förslag för jobb och tillväxt Tillsammans med de andra partierna i föreslår en rad skattesänkningar och regelförenklingar i syfte att stimulera jobb och företagande: Sänkta arbetsgivaravgifter för tjänstesektorn. föreslås att förmögenhetsskatten halveras från dagens till . Ett riskkapitalavdrag bör införas, där investeringar i onoterade företag blir avdragsgilla mot inkomst av tjänst eller inkomst av kapital. Tjänstesektorn ska ges helt nya möjligheter att växa genom en skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Rättvis beskattning av fåmansbolagen. Höjd förmånsrätt för bankernas företagshypotek. Tillåt småföretagare som sålt sitt företag att skjuta upp sin reavinstskatt om han eller hon väljer att investera i ett nytt företag. Inför ett statligt kreditgarantisystem för små och medelstora företag. Avskaffa företagens medfinansieringsansvar. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas och det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande slopas. Den som har extrainkomster ska inte straffas för detta genom studiemedelssystemet. Dessutom ska studenter kunna låna ytterligare om de så önskar till samma förmånliga ränta som . 8.5.3Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att behålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Enligt beräkningar håller svenska hushåll ca på oredovisade konton utomlands. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare motiverats med fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att Socialdemokraterna befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sin villa belägen i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. är aktiemiljardärer befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars med största sannolikhet skulle välja att lämna med sina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) och kapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen, däremot, bygger till stor del på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. Många småhusägare tvingas t.ex. att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Förmögenhetsskatten skapar också den orimliga effekten att investeringar som kan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan vid det mål som satt upp på 2 procents inflationstakt leder främst förmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än på investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Alla investeringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta kan vi tänka oss en något höjd bolagsskatt, dvs. skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än en liten höjning av bolagsskatten. En höjning från innebär att bolagsskatten ändå kommer att tillhöra lägsta.