mot · GU02Fö238 · 2006-10-31 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och internationell beredskap Grundläggande för de grönas försvars- och säkerhetspolitik är insikten om att man först och främst sparar liv, men också resurser, på att utveckla och främja en konfliktförebyggande kultur. De åtgärder som sätts in i förebyggande syfte är den mest effektiva investeringen för fred. vill framhålla vikten av att personer som arbetar internationellt med bl.a. konflikthantering har en gedigen utbildning och förståelse för vad som krävs för att uppnå långsiktig fred. Här har fredsforskningen mycket att bidra med. Det är centralt med ett brett säkerhetsarbete. Den verksamhet som stärker vår säkerhet måste omfatta allt från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till hanterande och återuppbyggande. vill fortsätta att spara på det militära försvaret. riktar i sitt budgetförslag den största delen av besparingarna mot anslaget 6:2 Materiel och anläggningar. Regeringen föreslår att pengar tillförs den internationella verksamheten. menar att pengar istället skall omfördelas inom ramen. När det militära försvaret sätts in är det generellt sett resultatet av ett misslyckande, men när det väl används skall det vara adekvat utrustat, tränat och organiserat. anser att internationell verksamhet skall vara dimensionerande och styrande för materielinköp, utbildnings- och personalförsörjningssystem. De förband som organiseras för den internationella verksamheten skall vara de som är efterfrågade, inga andra intressen får styra. avvisar regeringens förslag på en rad områden där man låser fast utvecklingen , det gäller bl.a. förslag om nischer inom materielförsörjningen, insatsorganisationen och materielplan. Inom några områden aviserar regeringen förändringar, bl.a. en ny strategi för internationella militära insatser samt en ökad internationell ambition, men om man låser fast grunderna haltar helheten redan från början. Risken är att i och med detta lägger fast en grund som redan när beslutet fattas krackelerar och där de långsiktiga konsekvenserna av dessa beslut är både oklara och kontraproduktiva. 4Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet5 4.3Strategi för deltagande i internationella insatser7 4.10Jämställdhet och arbete mot diskriminering14 4.14Hemvärnsmän och förvaring av vapen i hemmet16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att internationell verksamhet ska vara dimensionerande och styrande för materielinköp, utbildnings- och personalförsörjningssystem. begär att för regeringen återkommer med en mer utvecklad modell för hur man avser att förbättra möjligheter att utöva sin finansmakt och kunna bestämma hur medlen för det militära försvaret ska användas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredningen som har i uppdrag att se över och lämna förslag till utformningen av ett system med en krisledande myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om andra utgångspunkter för en nationell strategi för deltagande i internationella militära insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internationell övningsverksamhet i den nationella strategin för deltagande i internationella militära insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av anmälningar till internationella styrkeregister och den nationella strategin för deltagande i internationella militära insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den aviserade nationella strategin för deltagande i internationella militära insatser ska föreläggas för beslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning i vårbudgeten av besparingarna inom stödmyndigheterna för /07. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprättande av avvecklingsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatsorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte låsa sig vid propositionens inriktning om ytstridsfartyg i insatsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte låsa sig vid propositionens inriktning på ubåtar i insatsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av de operativa skäl som ligger bakom förslaget med fyra operativa ubåtar i insatsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stopp för nya statliga satsningar på ubåt A 26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Visbyserien. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stopp för anskaffning av TMS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny objektsram för JAS 39 . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för 20072009. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling och anskaffning av angivna materielprojekt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad materielredovisning och ökad öppenhet gentemot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det förslag till materielmekanism som redovisas i propositionen avsnitt 3.8.1.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om exportmöjligheter som en faktor i materielförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nischer för materielförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om metoder för att säkerställa att miljöskydd ur ett hållbarhetsperspektiv beaktas vid internationella övningar och insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av pågående och kommande arbete med försvarsmiljöfrågor nationellt och internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av jämställdhetsarbete och åtgärder mot diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en redovisning av arbetet samt en handlingsplan när det gäller resolution , jämställdhet och diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning om pliktens tillämpning och framtid utifrån de förändringar som har skett inom försvaret och de internationella ambitionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffad plikt och frivillig mönstring för kvinnor och män. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av utformningen av den maritima verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyndsam hantering av personalförsörjningssystemet utifrån Försvarsmaktens redovisade förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av villkoren för hemvärnsmäns möjlighet att förvara vapen i hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla organisationer som med uthållighet och kvalitet bidrar till samhällets krishanteringsförmåga ska kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt uppställningen: Förbandsverksamhet, beredskap och 4Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Kampen för en hållbar utveckling, både miljömässigt och socialt, är i förlängningen en kamp för fred. Vi kan minska risken för konflikter genom riktade åtgärder mot krisernas grundorsaker inom ramen för arbetet för en rättvis och hållbar utveckling. har slagit fast behovet av att förebygga väpnade konflikter genom att angripa deras grundorsaker som fattigdom, brist på demokrati och mänskliga rättigheter, och utnyttjandet av naturresurser. Som världen ser ut , med en orättvis fördelning av resurser, samhällen som inte är jämställda och en galopperade miljöförstöring där klimatförändringarna utgör en avgörande del, måste förmågan att identifiera strukturella riskfaktorer, i syfte att få en tidig varning, öka radikalt. Det är en förutsättning för framgångsrik konfliktförebyggande verksamhet, vid sidan av staters och organisationers engagemang och vilja att avsätta resurser. anser att det finns ett värde i att söka ett brett samförstånd kring grundläggande försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Frågor om t.ex. militär alliansfrihet och säkerhetspolitisk linje, strategiskt viktiga krigsmaterielprojekt eller mer långsiktiga samhällsförändringar i och omvärlden som påverkar säkerhetssituationen bör dryftas så brett och med så stor öppenhet som möjligt. Regeringen bör vara generös med information till och dialog med partier. Det av vid ett flertal tillfällen uttryckta kravet på formellt beslutsfattande och ökad öppenhet kring bl.a. materielprojekt måste efterlevas. Vårt militära försvar skall, i samverkan med civila myndigheter, bevaka våra gränser, ha incidentberedskap och förmåga att anpassa sig till omvärldsförändringar. Det är den operativa försvarseffekten som skall styra och behovet är att vårt militära försvar skall kunna sättas in när FN kallar för att skilja kombattanter åt, möjliggöra humanitär hjälp och skydda människor mot våld, övergrepp och folkmord. Dessa behov lär tyvärr inte minska utan öka i takt med världens fortsatta oförmåga att förebygga och hantera konflikter på ett hållbart sätt. delar regeringens ambition att öka de internationella insatserna. Regeringen föreslår att pengar tillförs den internationella verksamheten. menar att pengar istället skall omfördelas inom ramen. anser att skall ha ett militärt försvar som enbart utrustas, utbildas och organiseras för det som verkligen behövs och inte efter gårdagens behov, politiska dogmer, regionalpolitiska skäl eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Eller med andra ord: Det finns bättre sätt att stödja utsatta regioner än att bevara regementen. Det finns pengar och handlingsfrihet att tjäna när vi slipper utdragna och dyra kontrakt med krigsmaterielindustrin. Det finns behov av att reformera personalförsörjningssystemet och få bort politiska låsningar som förhindrar målsättningen om ett ökat internationellt engagemang. Vi är ganska bra på att planera för vad som kanske kan behövas , men behöver vi koncentrera oss på vad vi skall göra för att kunna uppfylla behoven i nutid. Försvaret behöver en rad politiska beslut: Internationell verksamhet är dimensionerande och styrande för materielinköp, utbildnings- och personalförsörjningssystem. De förband som organiseras för den internationella verksamheten skall vara de som är efterfrågade, inga andra intressen får styra. Det är politiker som måste besluta om vilka förmågor som skall avvecklas. Försvaret behöver också viss politisk avhållsamhet: Ingen klåfingrighet i grundorganisationen, regionalpolitik bedrivs på annat sätt. Inga nya uppgifter utan att besked ges om vad som skall bort istället. Inget enögt stirrande på ett visst materielprojekt, förband eller någon annan dagsaktuell utmaning utan istället förmåga att tänka på hela systemet den samlade systemeffekten. Alla särintressen är bra på att försvara just sin bit, utan att se till helheten. Därmed är det förödande när kompromisser mellan särintressen får avgöra politiska beslut. Det försvarsindustriella komplexet är omöjligt att mätta och det får inte heller utgöra ambitionsnivån. viljeinriktning är klar, vi vill fortsätta att spara på det militära försvaret. Inte genom att osthyvla fram besparingar utan några riktlinjer till Försvarsmakten, utan genom att ta ansvar för att på allvar prioritera den internationella verksamheten, välja bort förmågor vi inte längre behöver och därmed göra ordentliga besparingar inom bl.a. materielanslaget. riktar i sitt budgetförslag den största delen av besparingarna mot anslaget 6:2 Materiel och anläggningar. beräknas det nuvarande anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling under två anslag med följande benämningar: 6:2 Materiel och anläggningar samt 6:3 Forskning och teknikutveckling. har uttryckt att anslagen och syftet med dessa måste vara tydliga. I betänkande 2005/06:FöU11 erinrar utskottet om vad det uttalade i sitt betänkande 2005/06:FöU1, nämligen att fler anslag än förbättrar möjligheter att utöva sin finansmakt och kunna bestämma hur medlen för det militära försvaret skall användas. anser att en uppdelning av materielanslaget inte är tillräckligt för att tillgodose försvarsutskottets krav. Regeringen bör återkomma med en mer utvecklad modell för hur man avser förbättra möjligheter att utöva sin finansmakt och kunna bestämma hur medlen för det militära försvaret skall användas. kräver att regeringen i det internationella samarbetet aktivt driver att kvinnor ges fulla rättigheter att delta i freds-, demokrati- och återuppbyggnadsprocesser. En av förutsättningarna för att uppnå långsiktig fred och stabilitet är att involvera det civila samhället i fredsprocessen, vid fredsförhandlingar och försoningsarbete. Det förekommer alltför ofta att halva befolkningen, nämligen kvinnorna, helt stängs ute från detta arbete, trots att det generellt sett både är de som drabbas hårdast av konsekvenserna av ett krig och de som är mest benägna att samarbeta och söka fredliga lösningar. Jämställdhetsperspektivet måste genomsyra verksamheten på hemmaplan för att få trovärdighet. Den tidigare regeringen tillsatte en särskild utredare som, med utgångspunkt i propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133), har i uppdrag att se över och lämna förslag till utformningen av ett system med en krisledande myndighet (dir. 2006:81). skriver regeringen att utredningen även bör ha möjlighet att ge förslag utanför befintliga konstitutionella ramar och att regeringen därför avser besluta om tilläggsdirektiv till utredningen. Den nämnda utredningen är ett resultat av ett brett samförstånd kring krishanteringsfrågorna i Försvarsberedningen. anser att Försvarsberedningens förslag, t.ex. att inrätta en krisledande funktion, måste få genomslag och implementeras i närtid. Ett andra steg kan mycket väl vara att utredningen analyserar åtgärder som ligger utanför vår konstitutionella ram. anser således att utredningen först måste redovisa hur ett system med en krisledande funktion kan se ut, innan ytterligare steg eventuellt tas. Detta för att undvika att ett eventuellt tilläggsdirektiv fördröjer eller äventyrar implementering av den princip som partier i full enighet har ställt sig bakom. 4.3Strategi för deltagande i internationella insatser delar regeringens ambitionsökning när det gäller internationella insatser. Vi anser dock att regeringen borde ta steget fullt ut och slå fast att internationell verksamhet skall vara dimensionerande och styrande för materielinköp, utbildnings- och personalförsörjningssystem. Regeringen aviserar en kommande strategi för deltagande i internationella militära insatser. En sådan strategi skall enligt regeringen utgöra ett verktyg för att göra prioriteringar kring var skall delta med trupp och för att tillse att resurserna som avdelas används så effektivt som möjligt. Vidare skall prioriteringar i första hand göras utifrån svenska utrikes- och säkerhetspolitiska målsättningar. Svenskt deltagande, menar regeringen, kan motiveras både i situationer där den internationella insatsen direkt eller indirekt gagnar säkerhet och i situationer där vill bidra till att upprätthålla freden, förhindra grava kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller lindra nöd. Regeringen skriver att valet av hur skall delta måste också vara rationella utifrån tillgängliga resurser och kompetenser. En ytterligare utgångspunkt bör vara att det svenska deltagandet bidrar till uppbyggnaden av försvarsförmåga. Andra faktorer som ska avgöra är det svenska inflytandet i den aktuella insatsen samt hur ett svenskt deltagande stärker ställning inom organisationen som genomför insatsen och inom internationell krishantering allmänt. anser att en strategi för Försvarsmaktens internationella verksamhet är välkommen. Men våra utgångspunkter skiljer sig från regeringens. anser att de förband som organiseras för den internationella verksamheten skall vara de som är efterfrågade och att inga andra intressen får styra. Vi anser att arbetet bör ta sin början i hur efterfrågan ser ut. Vad är det världssamfundet har behov av? Vilka av dessa behov har resurser, kunskap och erfarenhet i? Finns det möjligheter att komma överens om en slags arbetsfördelning t.ex. inom den nordiska kretsen? Detta möjliggör sammantaget en tydlig svensk nischning. anser att det är ohållbart ekonomiskt att anmäla hela bredden av förmågor och förbandstyper till internationella styrkeregister. De förband som anmäls måste både utrustas, bemannas och tränas. anser också att frågan om internationell övningsverksamhet måste omfattas av strategin, så att ett samlat grepp tas över verksamheten. Vilka övningar bör prioriteras, är det några speciella kriterier för med vilka länder skall kunna öva tillsammans med eller ej etc.? utgår från att den av regeringen aviserade strategin läggs till för beslut samlat med en redogörelse för hur man avser att harmonisera aktuella anmälningar till internationella styrkeregister med denna strategi, både vad avser innehåll och beredskapstider. För att anpassa verksamheten inom det militära försvaret ansåg Försvarsberedningen i sin rapport (Ds 2004:30) att riktade besparingskrav med tillhörande ambitionsminskningar skulle genomföras och fördelas enligt följande: En omstrukturering och reducering av verksamheten vid de totalförsvarsgemensamma myndigheterna. Reduceringarna bör omfatta besparingar på ca . En reducering av Försvarsmaktens centrala ledning. Reduceringen bör leda till en besparing om . En reduktion av Försvarsmaktens regionala territoriella verksamhet, försvarsplanering och hemvärnsutbildning m.m. Reduktionen bör leda till besparingar om . En ytterligare besparing på Försvarsmakten om . lämnade sedan förslag på hur kostnadsminskningarna inom Försvarsmaktens centrala ledning och inom de övriga försvarsmyndigheterna skulle tas ut (SOU 2005:96). I samband med den tidigare regeringens skr. 2005/06:131 En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret tillstyrkte försvarsutskottet att kraftfulla åtgärder vidtas för att genomföra besparingar inom stabs- och förvaltningsverksamheten. Utskottet utgick från att regeringen med kraft driver arbetet så att besparingsprogrammet på ca till 2008 kan genomföras (bet. 2005/06:FöU11, rskr. 2005/06:265). konstaterar att regeringen inom ramen för sin styrning av myndigheterna avser ge den närmare inriktningen för detta arbete. Det är knappast någon uttömmande beskrivning av hur Försvarsberedningens och försvarsutskottets viljeinriktning tillgodoses. Regeringen bör återkomma i vårens tilläggsbudget med en konkret redovisning för hur besparingarna förverkligas för /07 myndighet för myndighet. Regeringen skriver också i propositionen att man avser överväga huruvida en avvecklingsorganisation bör organiseras eller ej samt hur detta i så fall skall gå till. har länge varit tillskyndare av ett system med avvecklingsorganisation eftersom vi ser många fördelar med ett sådant förfarande. Regeringen vill att skall godkänna inriktningen på insatsorganisationens utformning , vilket ligger till grund för planeringen . För det första avvisar regeringens förslag på en rad områden där man låser fast utvecklingen , det gäller bl.a. förslag om nischer inom materielförsörjningen, materielplan samt insatsorganisationen. Om ställer sig bakom regeringens förslag om hur insatsorganisationen skall se ut , riskerar att lägga fast en grund som redan när beslutet fattas krackelerar och där de långsiktiga konsekvenserna både är oklara och kontraproduktiva. För det andra ställer sig frågan om det är rimligt att låsa fast insatsorganisationen utifrån att regeringen i en annan del av propositionen slår fast att man avser att utarbeta en nationell strategi för deltagande i internationella militära insatser (se även ovan). En sådan strategi skall vara ett verktyg för att göra prioriteringar kring var skall delta med trupp och för att tillse att resurserna som avdelas används så effektivt som möjligt. Prioriteringar bör i första hand göras utifrån svenska utrikes- och säkerhetspolitiska målsättningar. Valet av hur skall delta måste också vara rationella utifrån tillgängliga resurser och kompetenser. En ytterligare utgångspunkt bör vara att det svenska deltagandet bidrar till uppbyggnaden av försvarsförmåga. tolkar detta som att en sådan strategi inte kan få fullt genomslag med mindre än att både insatsorganisation och materielplan utformas efter det att strategin har slagits fast och att man därmed anpassar materielinköp och organisation efter de internationella ambitionerna. Om man avser att inrikta sig på att verka inom ett visst geografiskt område måste rimligen t.ex. materielinköp av utrustning som är klimatberoende påverkas av detta. Till dess att en sådan sammanvägd strategi läggs till för beslut kan inte ta ställning till huruvida den föreslagna insatsorganisationen är rimlig och adekvat för uppgiften. Vi vill dock redan nu peka på två områden inom de stridskrafterna samt flygstridskrafterna. Regeringens föreslagna insatsorganisation omfattar bl.a. fyra operativa ubåtar (varav två av Gotlands- och två av Södermanlandsklass) och sju ytstridsfartyg (varav fyra av Visby-, två av Stockholms- och en av Göteborgsklass). finner det något märkligt på flera sätt. Varför har regeringen lagt till en ubåt i insatsorganisationen jämfört med förra årets budgetproposition, utan att motivera de operativa skälen till detta? Dessa nya operativa skäl och bedömningar måste redovisas innan kan ta ställning till lämpligheten i detta förslag. Det är också märkligt eftersom regeringen anför att Försvarsmakten har fått i uppdrag av den tidigare regeringen att redovisa en fortsatt materielförsörjning inom det området och att uppdraget kommer att redovisas . Regeringen skriver också att Försvarsmakten skall: fullfölja anskaffningen av korvetter av Visbyklass, fullfölja utveckling och anskaffning av TMS samt genomföra studie avseende system. För det första är det mening att det inte är seriöst att slå fast insatsorganisationens inriktning i dessa delar innan kan göra en sammanvägd bedömning som inkluderar ovan nämnda redovisningar. För det andra delar inte regeringens bedömning när det gäller behovet av Visbyserien eller TMS. uppfattning är att Visbyserien bör kortas med två båtar och att utveckling och anskaffning av TMS bör stoppas. Frågan om en eventuell satsning på en ny ubåt, A 26, har varit föremål för mycket diskussioner. anser inte att staten skall satsa pengar på A 26, vilket är en naturlig följd av vår uppfattning att måste prioritera vissa förmågor utifrån internationella behov och därmed välja bort andra. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Försvarsmakten har i budgetunderlaget redovisat en handlingsplan för fortsatt inriktning för JAS 39 . Målet för denna handlingsplan har varit att skapa en enhetlig och antalsmässigt reducerad flygplansflotta bestående av totalt 100 stycken JAS 39 C/D genom ombyggnad av 31 st befintliga JAS 39 A/B. Därmed bedömer Försvarsmakten att den operativa driften av systemet kan förlängas. utgår från att erforderliga medel för detta redan har inplanerats i den långsiktiga materielplanen, vilket därmed gör att det är svårt för att ta ställning till regeringens materielredovisning utan att en redogörelse för ombyggnadsprojektet lämnas. Regeringen skriver att denna del av budgetunderlaget bereds och att man avser att återkomma om den fortsatta inriktningen för JAS 39 . Dock verkar det som om ändå förväntas godkänna planerna på att omdefiniera objektsramen för JAS 39 .