mot · GU02K367 · 2006-10-31 00:00:00 — Proportionella val till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till i syfte att pröva formerna för och lägga fram förslag till ett valsystem som säkerställer proportionaliteten i alla kommunala val. Frågan om proportionella val i kommunfullmäktige har analyserats. Vid samtliga tillfällen har det konstaterats att i de kommuner som är valkretsindelade finns det brister i proportionaliteten. I kommuner utan valkretsindelning har vi i princip ett proportionellt val genom tillämpningen av jämkade uddatalsmetoden. Däremot i de 79 kommuner som är valkretsindelade med två eller fler valkretsar gäller inte en proportionell fördelning av mandat i förhållande till respektive partis totala röststyrka i kommunen som helhet. Nuvarande system tar endast hänsyn till styrkan i respektive valkrets, vilket kan gynna eller missgynna vissa partier. Främst är det mindre partier som missgynnas i nuvarande gällande ordning. I de kommuner som inte är valkretsindelade är den naturliga spärren för att erhålla ett mandat beräknad med utgångspunkt från lägsta tillåtna antal mandat i kommunfullmäktige 3,för kommun med 31 mandat till 2,för envalkretskommun med 49 mandat. Men för valkretsindelade kommuner är den naturliga spärren långt mycket högre med nu gällande regelverk att varje valkrets är sig själv nog. För en kommun med två valkretsar och 51andat (som är lägsta antal mandat i valkretsindelad kommun) är den naturliga spärren . Om en kommun har tre eller fler valkretsar där den minsta valkretsen endast har 15 mandat (vilket är det lägsta antal mandat för en valkrets i valkretsindelad kommun enligt nuvarande vallag) är den naturliga spärren hela 6,. Effekten av nuvarande system med att inte tillämpa proportionella val i kommunvalet, med utjämningsmandat, innebär att en kommun som ska valkretsindelas (passerar 24000 röstberättigade) med automatik höjer småpartispärren från tidigare 2,till hela 4,en fördubbling. Skulle indelningen innebära tre eller fler valkretsar kan nivåhöjningen av småpartispärren bli ända upp till 6,, alltså mer än 2,eller 3,högre än vad som gäller för val till respektive val till . Nuvarande system med valkretsindelning i kommunvalet, där det dessutom inte finns något regelverk för när justeringar ska göras från två till tre eller flera valkretsar innebär att justeringar kan göras mer eller mindre godtyckligt men också av rent politiskt taktiska orsaker för att stänga något/några partier utanför. Detta skulle inte, om ett system med proportionalitet i kommunvalet införs, kunna användas på detta sätt, vilket är ytterligare en av fördelarna med införande av proportionella val i kommunvalet. Frågan om småpartispärr i de proportionella valen har också varit föremål för diskussion. I princip bör ett proportionellt valsystem för kommunvalen inte innehålla någon småpartispärr. Men om någon sådan spärr ska finnas bör denna inte vara högre än vad som utgör den naturliga spärren i en envalskretskommun med 49 ledamöter, alltså 2. Det genomförda valet ger bara ytterligare stöd för att förändringar är nödvändiga, också för att säkerställa tilltron till att varje röst är lika mycket värd. Ett exempel utgör där fick klart starkare väljarstöd än , medan vann mandat och blev starkare än i fullmäktige. Eller ta exemplet med sex valkretsar utan utjämningsmandat, vilket gjorde att Socialdemokraternas väljare fick mandatutdelning för 4375 röster medan väljare bara fick ett mandat trots över 15000 röster. Med anledning av vad som här anförts anser jag att måste pröva också det kommunala valsystemet i syfte att göra det proportionellt även i de valkretsindelade kommunerna.