ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T442 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fortsatt upphandlad flygtrafik och driftsstöd till flygplatser i inland. tillbaka svarar staten genom Rikstrafiken för upphandlad flygtrafik på ett antal destinationer i inland. Dessutom utgår driftsstöd till flygplatsernas skötsel. Betydelsen av det statliga engagemanget i dessa flygplatser kan inte nog understrykas. Det långväga resandet från inland kan inte på rimliga villkor utan flyget. Detsamma gäller givetvis de som reser till . Många företagsetableringar har kunnat genomföras tack vare de snabba kommunikationer som flyget innebär. Biltestverksamheten i och i norra hade inte fått den omfattning som den har utan fungerande flygförbindelser. Dessutom har etablerandet av de aktuella flyglinjerna skapat mycket gynnsamma förutsättningar för att utveckla turismen, främst då i fjällområdet. Den näringspolitiska betydelsen av väl fungerande kommunikationer är klart dokumenterad. De besked som regeringen nu måste ge beträffande det fortsatta stödet till flyget i inre bör vara distinkta och innebära långsiktiga och tydliga ställningstaganden för att nu etablerade flyglinjer och destinationer ska kunna påräkna fortsatt statligt stöd. Det ska också vara av den omfattningen att varken sig kommunerna, som hyser de aktuella flygplatserna, eller resenärerna ska drabbas av oskäliga kostnader. Både från regionalpolitisk synpunkt och rättvisesynpunkt anser jag att detta är ett självklart åtagande för staten. Frånvaron av upphandlad trafik och statligt driftsstöd till flygplatserna kommer att innebära nedlagd trafik till skada för utvecklingen i inland och för regionen som helhet. Det skulle vara helt oacceptabelt.
mot · GU02T445 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla trafiken på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rusta upp norra del. För att klara klimat- och andra miljömål måste fler välja tåget framför bilen. Förutsättningen för ökat kollektivt resande är goda kommunikationer som möjliggör pendlande. En väl utvecklad skulle underlätta pendeltrafiken och knyta samman med både norra och . Ombyggnaden av kommer också att ge helt nya möjligheter för pendeltågstrafiken, framför allt avseende turtäthet. föreslog en nedläggning av mellan och . Detta tycker vi är ett steg i helt fel riktning. har framtiden för sig och är en viktig del i att stärka hela som arbetsmarknadsregion. Det är också viktigt att koppla samman med , för att dra nytta av den tillväxtkraft som finns där. Den norra delen har varit omdiskuterad, men har utvecklats positivt . Fler och fler i norra har valt att ta tåget och X 2000-tågen till har blivit en riktig fullträff. Detta har betytt mycket positivt både för boende och för turister. Vi vill utveckla trafiken på . Restiderna måste kortas, och därför måste den norra delen rustas upp så att hastigheten kan ökas. är beredd att satsa pengar för att bland annat bygga om Myrens bangård i . Då skulle vändningstiden förkortas, vilket är nödvändigt för kortare restid. Bara genom investeringar och en utveckling av trafiken kommer fler att välja att ta tåget framför bilen. har också i samråd med berörda kommuner uttalat att man långsiktigt avser att trafikera även den norra delen. norra del behöver en upprustning. måste ta sitt ansvar för att bidra med tillräckliga underhållsmedel. SJ anser att det finns underlag för X 2000-trafik, och då vore det olyckligt att inte nyinvestera och utföra banunderhåll.
mot · GU02T446 · 2006-10-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbare utbyggnad av till motorvägsstandard genom en PPP-lösning. har länge haft en utbyggnad av till motorvägsstandard som den viktigaste vägsatsningen i länet. Behovet av en utbyggd E 22 är väl dokumenterat och satsningar på vägen har ett brett stöd från skånska kommuner och från näringslivet. Vägen fyller flera viktiga funktioner som gör den till en prioriterad nationell angelägenhet. Den fyller väl de transportpolitiska mål som fastställt. Utbyggnaden av är viktig för att ta till vara den växtkraft som finns i och övriga sydöstra . Det har dessutom diskuterats att just denna utbyggnad skulle lämpa sig väl för en PPP-lösning. Detta skulle innebära en snabbare utbyggnad av till motorväg; dessutom finns det beräkningar som tyder på att det skulle vara mer kostnadseffektivt. I budgetpropositionen slår regeringen fast att det finns ett tydligt samband mellan tillväxt, nya jobb och en väl fungerande infrastruktur. I budgettexten kan man också läsa att regeringen har en mycket positiv inställning till att bygga ut infrastruktur genom så kallade PPP-lösningar där privata och offentliga intressen samverkan. Oavsett om det sker med PPP-finansiering eller på annat sätt måste utbyggnaden av vara högt prioriterad. Målsättningen bör vara att vägen skall vara utbyggd . Beräkningar visar att en tidigareläggning med i förhållande till tidigare lagda förslag innebär samhällsvinster på och en besparing av dödade i trafiken med 6570 personer. Siffrorna avser endast den skånska delen och endast mervärdet av tidigareläggningen i sig. Motsvarande bedömning för hela E 22 innebär därmed större värden.
mot · GU02T447 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nödvändiga resurser för att upprätthålla en rimlig standard på de enskilda vägarna. Utan bra enskilda vägar stannar . Det enskilda vägnätet är en vital del av det totala vägnätet som nyttjas för transporter, privatresor, arbetspendling m.m. De enskilda vägarna är av stor betydelse för näringsliv, människors möjlighet till bosättning, arbete, friluftsliv och rekreation. De enskilda vägarnas ställning är hotad, då föreslog att procentnivån gällande anslag till enskilda vägar skulle sänkas. Ett sådant förslag avvisar vi bestämt. krymptes anslagen i budgeten. För att anslaget sedan, efter en hård kamp i , åter kunde höjas. Minskade resurser till det enskilda vägnätet leder snabbt till betydande negativa effekter. Vi vill slå vakt om att rimliga resurser tilldelas det enskilda vägnätet. Vi avvisar också förslaget att lågtrafikerade statliga vägar skall föras över till det enskilda vägnätet. Det är angeläget att inte övervältra ansvaret på kommuner och enskilda. Det hindrar inte att man kan hitta lokala lösningar, när det gäller driften av statliga vägar. kan prova att lägga ut driften på de mindre trafikerade vägarna på föreningar bestående av de boende och företagare längs den aktuella vägen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i (c)
mot · GU02U203 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att en ny och rättvis folkomröstning hålls i Västpapua så att landets invånare bereds möjlighet att avgöra om landet ska ges självständighet eller fortsätta tillhöra . Människorättsorganisationer har länge uttryckt sin oro över situationen i Västpapua tidigare en holländsk koloni som annekterades av 1961. Det har förekommit rapporter om våld och tortyr mot civila och andra typer av övergrepp mot mänskliga rättigheter. hölls en folkomröstning under den så kallade Act of free choice till vilken FN skickade observatörer där västpapuanerna skulle beredas möjlighet att bestämma om området skulle ges självständighet eller fortsätta att tillhöra . Omröstningen präglades av en rad tveksamheter, bland annat förekom det rapporter om inblandning och påtryckningar från den indonesiska regeringen och enbart en liten del av befolkningen gavs möjligheten att rösta. Omröstningen, som gav fortsatt kontroll över territoriet, godkändes dock av FN genom resolution , trots att FN:s sändebud, , medgav att det hade förekommit begränsningar i fråga om bland annat yttrandefrihet och andra rättigheter. Mot bakgrund av detta har det framförts krav från flera håll att en ny folkomröstning bör anordnas för att infria de förbindelser som ingicks av parterna års referendum. Det förekommer alltjämt rapporter om brott mot de mänskliga rättigheterna i Västpapua, särskilt mot de självständighetsrörelser som finns. Demonstrationer för självständighet har mötts med våld. Det finns uppgifter om att militära och polisiära förband verkar utan myndighetskontroll och med ett stort mått av självständighet.
mot · GU02U206 · 2006-10-23 00:00:00 — Det är av största vikt att det inte uppstår några förskjutningar av innebörden av det FN-mandat som avgetts. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Det är av stor betydelse hur uppdragets befälsförhållanden organiseras och hur uppdragets faktiska karaktär utvecklar sig. Detta bör från sida följas mycket noga. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör vara berett att snabbt dra tillbaka sina trupper om vi vid en självständig bedömning finner att uppdraget inte passar väl in i FN-mandatets intentioner. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna.
mot · GU02U207 · 2006-10-23 00:00:00 — borde både i egenskap av enskild stat och som medlem i EU som ett led i kampen mot fattigdomen understödja det bolivianska folkets och dess folkvalda regerings rätt att utan yttre inblandning genomföra en genomgripande jordreform. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Att uppfylla alla dessa krav ligger i linje med en politik som syftar till att utvidga demokratin, försvara de mänskliga rättigheterna och folkrätten som ett led i kampen mot fattigdomen. Fattigdomsbekämpning och kampen för demokrati betingar varandra.
mot · GU02U208 · 2006-10-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör lägga om sin strategi för utlandsrepresentation i syfte att anpassa den till en förändrad värld och ett förändrat . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att modernisera svensk utlandsrepresentation. har av befolkning utländsk bakgrund. kommer vart tredje barn som föds i att ha en eller båda sina föräldrar födda i ett annat land. I min hemstad, , har redan en s.k. utländsk bakgrund och av ungdomarna som är och yngre har en eller båda sina föräldrar födda i ett annat land. Verkligheten är att vi svenskar redan ömsat skinn. Vi svenskar kan numera tala och göra oss förstådda på mer än 150 olika språk. Världen har kommit till oss, och vi har blivit en del av världen. Detta är en enorm resurs. har en enorm underutnyttjad potential i alla de människor som bor i vårt land, inte minst vad gäller handel. lägger mer resurser på de två europeiska ambassaderna i (exkl. OECD-representationen) och på än på representationen i länder som , och , , , , och . Detta sker trots att det i bor flera hundratusen människor födda i bl.a. , och , , , , och . De flesta ambassader som stängt ligger i den f.d. tredje världen. Av de tio länder utanför EU som har mest invånare ifrån är det endast som har en handelsdelegation. Regeringen bör, i likhet med , lägga om sin strategi för utlandsrepresentation i syfte att anpassa den till en förändrad värld och ett förändrat . omplacerade flera diplomater från och den gamla världen till länder i den f.d. tredje världen. Detta gjorde man av både ekonomiska och politiska skäl.
mot · GU02U211 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en målsättning att det ska vara lika enkelt att jobba och bo i olika nordiska länder som inom ett land. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en grönbok för samtliga identifierade gränsbarriärer i med tidsplan för när de ska vara avklarade. Det finns en enormt stor potential för tillväxt och utveckling i . I hela och hela finns en tro och förhoppning på vad regionen gemensamt kan åstadkomma, och det blir trots allt vanligare att människor flyttar över sundet eller tar ett jobb på andra sidan. Tyvärr kan inte de stora förhoppningarna om utveckling, integration, företagande och tillväxt infrias förrän ett antal barriärer och hinder för Öresundsintegrationen eliminerats. Många problem kan till en början tyckas bagatellartade, men ett stort antal små problem blir snart ett oöverstigligt hinder. Det finns inget behov av bättre förmåner eller regler i än i andra delar av , det enda som krävs är att gränsbarriärerna ska bort så att det blir lika villkor för gränsgångarna. Det handlar inte heller om att det ska vara samma regler på alla områden i och på , poängen är att de olikheter som finns, och på många områden ska finnas kvar, måste kunna överbryggas. Först och främst måste vi i bestämma oss för den övergripande målsättningen att det inte ska vara svårare för den enskilda medborgaren att bo på en sida och jobba på en annan sida av . Detsamma ska givetvis gälla i andra nordiska gränsregioner. För bara fanns det en helt annan bild och inställning till än vad det finns . Det var gemyt, pilsner och . Skillnaderna mellan och upplevdes som något positivt. Tack vare har sundet blivit mentalt smalare. handlar våra Danmarksresor om jobb, företagskontakter och utbildning, och upplevs skillnaderna och regelkrånglet som problem som hindrar integrationen över sundet. Tyvärr har inte staterna hunnit, mest på grund av okunskap men också på grund av ovilja, att anpassa regelsystem efter sundsbornas förändrade liv och därför bromsas utvecklingen. I en grönbok ska alla kända gränsbarriärer listas. De bör delas upp i två kategorier, nämligen frågor där vi kan harmonisera lagstiftningarna och frågor där harmoniering inte kan ske och det därför behövs särskilda gränsgångarregler. Sedan är det att slå fast en tidsplan och agera. Vi kan inte fortsätta att ha regler som begränsar en positiv utveckling som alla säger sig vilja ha.
mot · GU02U213 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om ett erkännande av inblandning i slavhandeln. Handeln med av svarta slavar främst över innebar en enorm folkomflyttning av stor tragisk omfattning. Den påbörjades tidigt av och med som efterföljare. Även och ägnade sig åt denna hantering. Att också varit inblandat i denna fruktansvärda människohandel är mindre väl känt. Det är dags att erkänna och klargöra roll i sammanhanget. Den första slavhandelsexpeditionen till genomförs . får sina privilegier av drottning . 1850 sluter och ett avtal med kungen av Fetu i om att upplåta som svensk koloni. Här bedriver kompaniet slavhandel och exporterar slavar både till och till de portugisiska plantagerna i . drivs svenskarna ut från , men sedermera fortsätter slavhandeln främst under brittisk flagg. Den västindiska ön förvärvas 1784 av . 281 slavar hölls då på ön. 1812 är antalet uppe i nära 2 500. efter förvärvandet bildas Svenska Västindiska Kompaniet. Svenske kungen är delägare. Kompaniet har rätt att bedriva slavhandel på . Ön blir en knutpunkt för slavhandel. 1824 ingås en trakta mellan och om åtgärder mot slavhandelns upphörande, men på den västindiska ön förekommer sådan in . riksdag antar 1830 en lag mot slavhandel, även om det finns undantagsregler i lagen. avskaffar slaveriet och de sista slavarna på den västindiska ön friköps. Det är betydelsefullt att nu gör upp med sitt fläckade förflutna inom detta område. Faktum är att väldigt lite gjorts för att inte säga inget för att klargöra att varit iblandat i och medansvarigt för denna kränkande och ovärdiga människohandel. Regeringen bör ta initiativ till att klargöra och erkänna dessa förhållanden.
mot · GU02U215 · 2006-10-25 00:00:00 — Globalt avskaffande av dödsstraff för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang bör verka för ett totalt globalt avskaffande av dödsstraff för den som är . har kampen mot dödsstraff bl.a. givit till resultat att och har avskaffat dödsstraffet. Det är nu 86 länder i världen som inte tillåter dödsstraff för något brott. Men kampen måste fortsätta. Särskilt anstötligt är det att barn döms till döden i vår värld . Vi får aldrig tappa tilltron till att barn och ungdomar bär på möjligheten till förändring, även om de begått allvarliga brott. Att utdöma dödstraff mot barn som var när det begick brottet är tydligt förbjudet i internationell rätt. Trots detta har närmare 50 avrättningar av barn utförts . Dessa har utförts i , , , , , , och . Enligt uppgift finns även barn som dömts till döden i minst två andra länder: och . beslutade att dödsstraff inte får utdömas mot den som var när brottet begicks. Att förbjudit dödsstraff mot ungdomar innebär att kampen mot ett totalt avskaffande världen över har tagit ett steg framåt. återinförde möjligheten för landets domstolar att döma ungdomar till döden. Detta ägde rum trots att 1990 hade anslutit sig till , som har ett absolut förbud mot dödsstraff för ungdomar . verkställdes åtta dödsdomar mot barn, samtliga i . har två sådana dödsdomar verkställts, en i och en i . Namnen på barnen, åldern och dagen för avrättningen är enligt uppgift från : (vid avrättningen) ; (16 eller vid tiden för brottet) ; . (15 eller vid tiden för brottet) ; A. (16 eller vid tiden för brottet) ; Farshid Farighi (vid tiden för brottet) ; Namn okänt (vid tiden för brottet) ; Namn okänt (under vid tiden för brottet) ; Rostam Tajik (vid avrättningen) ; (vid avrättningen) samt Mutabar i (vid tiden för brottet) . Dessa avrättningar bryter mot internationell rätt. Konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och konventionen om barnets rättigheter (CRC) fastslår båda att dödsstraff inte skall utdömas för brott som begåtts av personer . Även andra internationella humanitära fördrag ger barn och ungdomar detta skydd. bör i relationen med de länder som tillämpar dödsstraff för ungdomar påpeka de konventionsbrott detta innebär.
mot · GU02U217 · 2006-10-24 00:00:00 — roll i det nya tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om roll i det nya . Med har alla länder runt med undantag för blivit EU-medlemmar. Det ger oss stora politiska och ekonomiska möjligheter, om vi rätt förmår att hantera den nya geografin och det nya politiska grannskap som har öppnat sig. För att ta ett konkret exempel. Våra möjligheter att skydda miljön i vårt gemensamma innanhav ökar. Ett av målen måste vara att förhindra allvarliga fartygsolyckor och oljeutsläpp. Enligt det svenska närings- och teknikutvecklingsverket är en av de snabbast växande regionerna i världen. Inte minst för östra ger detta lysande tillfällen att öka handelsutbytet med våra grannländer, vilket i förlängningen leder till högre ekonomisk tillväxt och fler jobb. Vi vill ha en fri handel och en marknad som gynnar alla parter, både och våra handelspartner. Men det ska vara en ansvarsfull frihet som också tar hänsyn till människor och miljön. Vi tjänar alla på att skapa en långsiktigt hållbar ekonomi som tar hänsyn till miljön. För det behövs samarbete och politik men också gemensamma regleringar på EU-nivå. Handeln med kommer att öka, och vi vill närma oss våra grannländer på andra sidan ännu mer. blev klassat som särskilt känsligt område (PSSA) av . Det är ett viktigt led i utvecklingen kring Östersjösamarbetet. Bakom ansökan ställde sig samtliga länder kring , utom . Detta innebär att det ryska territorialvattnet inte omfattas av klassningen och att ryskregistrerade fartyg är undantagna, oavsett var de befinner sig. Vi tror på en hållbar tillväxt som främjar handeln men också tar hänsyn till miljön och människorna. Vi tror att vi kommer längst genom att samarbeta med våra grannländer och gemensamt hitta lösningar på gemensamma problem. i (s)
mot · GU02U219 · 2006-10-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vapenhandel. export har fördubblats , och var den nionde största vapenexportören i världen. och har regeringens syn på exporten förändrats, från att vara ett nödvändigt ont till att vara något som ska främjas. Det nuvarande regelverket förbjuder export till länder som är i krig och inre konflikt samt till länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Trots detta har exporterat vapen till ett flertal länder i konflikt, t.ex. . Det är oroande att har bedrivit krigsmaterielhandel med diktaturer och länder där grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer. Det handlar om länder som t. ex. , , och . Minskad produktion av och handel med krigsmateriel är ett övergripande mål som genomsyrar och utgör en integrerad del av den svenska utrikespolitiken och det svenska exportkontrollarbetet. Det måste därför vara klart uttryckt i de svenska riktlinjerna att grundläggande utrikespolitiska målsättningar för är att verka för global nedrustning och internationell fred och säkerhet. lämnade (KRUT) sitt betänkande över nya regelverk för vapenexport. Men trots remissförfarande och intensivt arbete inom har ännu ingen proposition lämnats till .
mot · GU02U221 · 2006-10-26 00:00:00 — Kooperation och demokratiutveckling i biståndet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kooperation och demokratiutveckling i biståndet. Det övergripande målet med det internationella biståndet kan uttryckas som en rättvis och hållbar global utveckling. För att bidra till att nå ditåt måste alla delar av svensk politik dra åt samma håll. Vi vill att i alla internationella sammanhang ska arbeta för öppna och rättvisa handelsregler som ökar fattiga länders möjligheter att delta i världshandeln på lika villkor. Två perspektiv ska genomsyra politiken: rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv. För att uppnå detta bör vi satsa mer på kooperativa företagsformer. Det unika med den kooperativa företagsformen är att varje medlem har en röst oavsett insatt kapital och att den är öppen för alla. Ett kooperativt företags, eller förenings, främsta drivkraft är medlemsnytta, dvs. att tillgodose medlemmarnas ekonomiska, sociala eller kulturella behov. Medlemmarna har möjlighet att påverka och ha inflytande över de beslut som tas inom organisationen och kan även påverka hur organisationen förhåller sig till omvärlden. Kooperativa föreningar och organisationer skapar arbetstillfällen och inkomster runtom i världen. Kooperativ verksamhet bidrar till en livskraftig demokratisk kultur och till den demokratiska utvecklingen av samhället i stort. En kooperativ förening lever av ett genuint engagemang. Människorna måste själva ta ansvar för och äga sin egen utveckling. Historiskt finner man mängder av bevis för att kooperativ samverkan ökat medlemmarnas inkomster, minskat deras risker och stärkt dem i deras aktiva medborgarskap i samhället. egen kooperativa historia ger belägg för detta. FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna baseras på principen om allas lika rättigheter och värde. Den ökade förståelsen för att fattigdom också inkluderar brist på möjligheter och trygghet har satt fokus på respekten för mänskliga rättigheter som en utgångspunkt för ett lands utveckling. Demokrati är starkt förknippad med utveckling och behövs för att minska världens fattigdom. Demokrati och bistånd hör ihop. Kooperativt arbete har en viktig uppgift i den utvecklingen. i (s)