ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02T266 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny Skurubro. och är populära kommuner att bosätta sig i. Det är mycket som lockar, bl.a. naturen, miljön, människorna och arbetsplatserna. Det gör att och tillhör de kommuner som växer snabbast i hela . är i en flaskhals med köer och svåra olyckor som följd, och utvecklingen hindras. Sårbarheten är stor eftersom är den enda egentliga tillfarten till och , dvs. områdena öster om . Alternativa vägar finns inte, förutom en liten bilfärja mellan och . Det finns inte en stad i landet med 65000 invånare (exempelvis eller ) som skulle acceptera en tvåfilig motorväg som enda anslutningsmöjlighet. byggdes och kompletterades med nya körfält 1957. har befolkningen öster om bron mer än tredubblats till dagens 65 000. Om bedöms antalet invånare ha ökat med ytterligare 20000 personer. Dagens trafiksituation kommer därför att förvärras snabbt i takt med att befolkningen och arbetsplatserna ökar. Trafikflödet över i riktning mot har passerat 3200 fordon under rusningstimmen med köer som följd. beräknas antalet fordon ha passerat 5000, en ökning på . Om huvudstadsregionen skall kunna växa måste trafiksituationen förbättras. Vi behöver bygga ut både vägarna och kollektivtrafiken för att klara tillväxten. Ett akut behov är fler körfält över . Värmdöleden (väg 222) är en statlig väg, men staten () har inte avsatt några pengar för att åtgärda trafikproblemen . Om , och staten samarbetar skulle vi kunna få till stånd en ny bro . Ett sådant initiativ har presenterats av kommun. Det går ut på att och kommuner förskotterar den nya bron, som beräknas kosta , och att staten tar kostnaderna därefter.
mot · GU02T268 · 2006-10-27 00:00:00 — Fast förbindelse över Gullmarn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för och genomföra ett pilotprojekt med offentlig-privat samverkan för att skapa en fast förbindelse över Gullmarn. I budgetpropositionen öppnar regeringen för nya finansieringslösningar när det gäller infrastrukturprojekt. Ett alternativ är då offentlig-privat samverkan, s.k. PPP. Vidare kan man i budgetpropositionen utläsa att samhällsekonomiska analyser skall spela en viktig roll vid prioritering av infrastrukturinvesteringar. Man kan också konstatera att får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslag. kan betala lånekostnader för ett sådant projekt genom att använda driftmedel från färjetrafiken. I har utbyggnaden av pågått och förhoppningsvis är hela sträckan genom utbyggd till fyrfältsväg . Förbindelsen österut från mot och är färdig som motorväg. Väl fungerande infrastruktur, bl.a. vägar, är avgörande för möjligheterna till tillväxt i en region. En utbyggd E 6 är naturligtvis grundläggande, men för t.ex. är förbindelsen in till E 6 i , väg 161, lika viktig. Delar av väg 161 har rustats upp, men andra avsnitt är undermåliga och måste åtgärdas. Sträckningen innehåller också en färjeförbindelse över Gullmarn. Att ersätta denna med en fast förbindelse skulle i ett regionperspektiv vara av stor betydelse. skulle genom en sådan komma tidsmässigt betydligt närmare Trestadsområdet, dvs. Uddevalla-Vänersborg-Trollhättan, och . Den regionförstoring som blir resultatet ger inte minst en breddad arbetsmarknad genom ökade möjligheter till arbetspendling. Ett första steg vore att göra en ekonomisk kalkyl för en fast förbindelse över Gullmarn. Kalkylen skall klargöra samhällsekonomiska vinster både vad gäller framkomlighet och ökad trafiksäkerhet. Nästa steg blir sedan att analysera hur man genom att utnyttja offentlig-privat samverkan, PPP, kan utnyttja privata intressenters möjligheter att finansiera och genomföra projektet. En ledande tanke bakom ett PPP-projekt är att privata intressenter i många fall är bättre rustade att göra upphandlingar för byggnation och därigenom skapa billigare drift. Ett tidigareläggande ger dessutom i sig betydande samhällsekonomiska vinster. För att få erfarenheter och ytterligare kunskaper om användning av PPP inom vägsektorn skulle en fast förbindelse över Gullmarn vara ett mycket lämpligt pilotprojekt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GU02T269 · 2006-10-25 00:00:00 — EU:s postdirektiv och svensk postservice tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att EU:s postdirektiv ska efterlevas i . har genomfört en översyn av postutdelningen, som på sina håll har slagit orimligt hårt emot enskilda och familjer. Två av dessa drabbade familjer bor i byn , , där postutdelningen upphörde helt och de istället fick sina postlådor tvångsförflyttade två . När de vägrade gå med på detta beslutade att de istället skulle hämta sin post vid postterminalen i , . Detta rimmar illa med EU:s postdirektiv /67/EG , som talar om förbättrad kvalitet för Postens kunder. Dessa gårdar har haft väl fungerande lantbrevbärarservice ! Enligt direktivet skall medlemsländerna säkerställa att de som tillhandahåller samhällsomfattande posttjänster gör minst en insamling och en utdelning varje arbetsdag, minst . Utdelningen skall ske vid juridisk eller fysisk persons bostad, eller i undantagsfall vid särskilda anläggningar. Sådana undantag skall beviljas av tillsyningsmyndigheten, i fall (), och anmälas till . Den förra regeringen talade om att vidta återgärder om rapporteringen från PTS skulle tyda på brister i den rikstäckande postservicen. Att så är fallet vittnar inte bara de båda familjerna i Årböle om, utan även en mängd enskilda och familjer runt om på den svenska landsbygden. hänvisar till PTS:s gällande riktlinjer och tänker inte ändra sina besparingsåtgärder. Ett grundfel i dessa riktlinjer är att de tillåter Posten att ha så stora skillnader i samhällsviktig infrastruktur mellan glesbygd och tätort, något jag finner både förvånande och segregerande. Detta gäller en grundläggande samhällsviktig infrastruktur, jämförbar med el och telefon. Men om elnätsbolagen eller skulle ha samma orättvisa riktlinjer att stödja sig mot, skulle medborgare som bor i glesbygden snart sakna både elförsörjning och fast telefoni. En prövning av riktlinjerna mot postdirektivet bör omgående genomföras. För medborgarnas skull behöver åtgärder vidtas för att garantera att EU:s postdirektiv efterlevs i .
mot · GU02T270 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av väl fungerande järnvägsförbindelser efter . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utse en särskild förhandlingsman med uppdraget att föra diskussioner med lokala och regionala aktörer och intressenter samt med om förutsättningarna för och eventuell medfinansiering av Norrbotniabanan. Bristen på väl fungerande järnvägskommunikationer är en hämsko för en positiv utveckling av näringslivet i norra . Därför är bygget av Norrbotniabanan en mycket viktig framtidssatsning, inte först och främst för och , utan för hela . Det räcker egentligen med att titta på en järnvägskarta över för att se att det fattas en järnväg efter . byggs upp till , och en fortsättning upp till är både logisk och nödvändig. Syftet med är att skapa en järnväg av nationell betydelse genom av samma standard som i övriga . I ett större perspektiv blir järnvägen efter en integrerad del av det europeiska järnvägsnätet som binder samman de nordliga delarna av , , och med övriga . Finansieringen av Norrbotniabanan är liksom för andra stora järnvägsprojekt oklar. Därför var beskedet från partiledarna i att projekteringen av Norrbotniabanan ska fortsätta och att det är ett av flera eftersatta investeringsprojekt när det gäller infrastrukturen i välkommet. Norrbotniabanan är en framtidssatsning av oerhört stor betydelse för norra utveckling. Det är ett projekt som väl klarar att leva på sina egna meriter om det tillåts bedömas på samma villkor som andra infrastrukturprojekt i . För att säkra förutsättningarna för Norrbotniabanans genomförande och finansiering bör regeringen utse en särskild förhandlingsman med uppdraget att föra diskussioner med lokala och regionala aktörer samt med om förutsättningarna och eventuell medfinansiering av projektet.
mot · GU02T271 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en strategi för att minska saltanvändningen efter vägarna i områden med vinterväglag bör utarbetas. Under har bekämpat is på stora vägar i norra med kemiskt preparat, salt, istället för som man gjort tidigare, bekämpat is med hjälp av väghyvlar. Många bilister är upprörda över det sätt som saltet använts; man har till och med använt salt för att smälta snö. Med kunskap om vad det innebär att köra på snö och is samt bilar utrustade med bra däck finns inget behov av den stora saltanvändningen på våra stora vägar. Saltets nackdelar är främst följande: Miljö okontrollerad spridning av klorider i naturen. Korrosionsproblem saltet gör att vår fordonspark utsätts för stora korrosionsangrepp. Halkbekämpning i vissa fall medför saltet försämrad friktion. Saltet lockar upp vilda djur på vägen. Mekanisk bekämpning av is är helt klart motiverad i jämförelse med kemisk bekämpning. Dessutom är all onödig spridning av salt av ondo, eftersom det finns förutsättningar att klorider kan ansamlas i träd och annan växtlighet som sedan bränns och kan ge upphov till dioxinbildning. En förutsättning för att dioxiner skall kunna bildas är att klorid finns tillgängligt. En annan indirekt miljöpåverkan är den ökande användningen av lösningsmedel för att rengöra fordonen och vindrutor. Det är märkligt att om man exempelvis deponerar avfall så tillåts endast att en viss mängd klorid lakas ut från avfallet, men man kan sprida salt (klorider) på vägen eller marken utan några som helst krav på miljön. En deponi skall dessutom vara försedd med bottentätning och sluttäckning. Kemisk korrosion uppstår vid saltning. Beräkningar finns gjorda för kostnaderna som bilisterna får ta för ökad korrosion. Det rör sig om i ökade kapitalkostnader. Vid övergång mellan saltad och icke saltad vägbana uppstår stora problem med nedsatt däckfriktion, på grund av beläggning på däcken. Den tunga trafiken använder olika typer av lösningsmedel för att ta bort denna beläggning, som direkt kommer ut i vattenrecipienten. Vi anser att en strategi för att minska saltanvändningen efter vägarna i områden med vinterväglag bör utarbetas som en övergång sker till mekanisk bekämpning med väghyvlar i kombination med spridning av sand och sandningsgrus.
mot · GU02T272 · 2006-10-24 00:00:00 — Utbyggnaden av järnvägen mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av järnvägen mellan och . mellan och är en viktig länk i infrastrukturen för , för en ökad arbetsmarknad i kommun och för att utveckla gruv- och malmbrytningen i . I det sammanhanget är det angeläget att utbyggnaden av järnvägen inte skjuts . är en outnyttjad hamn på ostkusten. Den är mycket sjösäker och ligger nära och . Den överhettade infrastrukturen i måste avlastas. Ett större utnyttjande av skulle ur miljösynpunkt för och trafiken i Stockolmsområdet vara till fördel. Det finns långt framskridna planer på att återuppta malmbrytningen i . Malmbrytningen planeras att starta . För att det ska vara möjligt måste järnvägen mellan och uppfylla alla krav på bärighet och säkerhet. Via ansluter man också till stambanan, vilket är det tredje argumentet för att järnvägen mellan och behöver byggas ut.
mot · GU02T273 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av den i körkortslagen tillåtna gränsen på för dragbils och släpvagns sammanlagda totalvikt för B-körkort. Körkortslagens 5 § reglerar vilka förarbehörigheter som gäller för särskilda fordonstyper. Det vanliga B-körkortet gäller för personbil med totalvikt av högst och lätt lastbil samt enbart ett lätt släpfordon som är kopplat till sådana bilar. Detta innebär att dragbilens och släpvagnens sammanlagda totalvikt får vara maximalt . Denna viktbegränsning gjordes för då bilarna inte var lika tunga som . Många nytillverkade bilar, såsom jeepar och liknande bilar, har en totalvikt på ca . De flesta väger över och kan därför alltså inte dras med en jeep om föraren inte har BE-körkort. Samma problem kan lätt uppstå med hästsläp. Regeln att ett släpfordons totalvikt inte får överstiga dragbilens tjänstevikt bör förbli oförändrad, men det är rimligt att gränsen för de båda fordonens sammanlagda totalvikt höjs. Inte minst eftersom trafiksäkerheten kan äventyras när en förare tvingas använda en mindre bil för att undvika att överskrida totalvikten för B-körkort. Det är därför viktigt att reglerna ändras och anpassas till de moderna och säkrare fordon som finns .
mot · GU02T274 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om digital allemansrätt. Informationsteknologin spelar en stor roll i vår vardag. Den gör det lättare för människor att kommunicera och måste därför vara tillgänglig för alla. 900000 personer saknar anslutning till bredband. Tillgång till bredband är en nödvändighet för att känna sig delaktig i den snabba tekniska utveckling som är ett faktum. Men framför allt behövs det för att skapa fullgod och likvärdig service i staden som på landet. För att stötta landsbygdsutvecklingen och skapa goda förutsättningar för människor att bo och verka där krävs att vi inför en digital allemansrätt i . IT-infrastrukturen är kritisk för framtid. För att företag ska kunna etableras och expandera även på landsbygden krävs kommunikationer som klarar den verksamheten. För att skapa likvärdiga villkor för företagare över hela landet är tillgång till bredband en grundpelare. Fler företagare över hela landet behövs och med fungerande kommunikationer kan fler vara med och bidra till hela tillväxt. IT är en del av kunskapssamhället, och det är därför viktigt för att vara i framkant när det gäller IT-utvecklingen så att vi inte halkar efter internationellt. Regeringen bör ta initiativ till att samla marknadens aktörer för att nå en samsyn i hur den fortsatta utbyggnaden ska gå till. För att det ska ske effektivt och till för konsumenten fördelaktiga priser krävs konkurrensneutralitet mellan aktörerna men framför allt en politisk vilja att se till att landets medborgare ges lika villkor i kunskapsinhämtande men också i möjligheten att etablera företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02T275 · 2006-10-25 00:00:00 — Vinterklassning av tunga fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vinterklassning av tunga fordon för att öka trafiksäkerheten. ställs inga krav på vinterdäck för tunga fordon. Det innebär att tunga lastbilar kör omkring på sommardäck i snö och is. Och det sker helt enligt gällande regelverk, trots att det är uppenbart att framkomligheten och manöverdugligheten blir mycket sämre med däck som inte är anpassade för vinterväglag. I synnerhet i norra där snö, kyla och is är det normala är det uppenbart att trafiksäkerheten äventyras med undermåliga däck. sker olyckor och dikeskörningar med tunga lastbilar. Det är också en paradox att det råder krav på vinterdäck för personbilar, medan de tyngre fordonen med mycket större potentiell skaderisk kan köra omkring med sommardäck året runt. Det förefaller också som att antalet lastbilar med däck som inte är anpassade för vinterförhållanden har ökat med det växande antalet tunga fordon från kontinenten. En möjlighet att komma tillrätta med dessa problem kunde vara någon typ av certifiering liknande den isklassning som gäller för fartyg i under vinterförhållanden. Även krav på utbildning i att köra på vinterväglag bör övervägas.
mot · GU02T276 · 2006-10-24 00:00:00 — Möjligheten att ta körkort på likvärdiga villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att kunna köra upp för körkort i landets samtliga kommuner. Kostnaderna för att ta körkort har rakat i höjden. Resultatet är att allt färre unga tar körkort. finns förslag som ytterligare kommer att öka kostnaderna. vill avveckla provorter som t ex , och . Det innebär att det inte längre ska vara möjligt att köra upp för körkort på dessa orter. Konsekvensen för många unga norrbottningar som vill ta körkort är längre avstånd, större tidsåtgång, högre kostnader och dessutom en ökad miljöbelastning med alla resor till de orter där körkortsproven blir kvar. Det är en gammeldags och oacceptabel centraliseringspolitik som bedriver. Det är inte första gången som ventilerar dessa tankar. ville man lägga ner många provorter, och kommer man tillbaka med likartade planer. Det är viktigt att det i hela landet finns möjligheter till service och utveckling och då är det oacceptabelt med en centraliseringspolitik av detta slag. Man försämrar och fördyrar för ungdomar att ta det körkort som för så många är helt nödvändigt i regioner med långa avstånd och gles befolkning.
mot · GU02T278 · 2006-10-26 00:00:00 — Taxiförarlegitimation för dömda förare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om taxiförarlegitimation. 2005 miste 139 förare i sin taxiförarlegitimation eftersom de begått allvarliga brott. Brottslingar anses inte lämpliga som taxiförare efter avtjänat straff. Men det finns inget som hindrar den dömde att fortsätta köra taxi. Domstolen lämnar automatiskt, efter fällande dom, handlingarna till . skickar meddelande till föraren om att legitimationen är indragen. Det är då meningen att föraren självmant ska lämna in sin taxiförarlegitimation. Information om att dragit in legitimationen går inte vidare till arbetsgivaren eller taxibeställningsscentralen. Om föraren själv är taxiägare finns ingen kontroll. Detta gör att dömda förare kan fortsätta att köra om de vill. Eftersom det anses viktigt att de som ska köra taxi ska ha en taxiförarlegitimation och den som begått brott inte anses lämplig måste en återkallelse av legitimation, körkort och trafiktillstånd återrapporteras till den som begär det. Regeringen bör ta initiativ att detta görs. i (s)
mot · GU02T279 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en trygg och säker riksväg40. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av kan finansieras enligt PPPmodellen. Man kan konstatera att riksväg40 mellan och är mycket farlig, och som trafikant känner man det mycket påtagligt. Varje gång man färdas sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor. Långa sträckor med relativt bred väg, men utan säkra omkörningsmöjligheter, hetsar och stressar till farliga omkörningar. Trafiken har ökat kraftigt i takt med att övriga sträckor mellan och har fått motorvägsstandard. Riksväg40 har fått en alltmer central betydelse för hela utveckling. Bakom resonemanget om en dålig väg döljer sig mycket. Det handlar om ambulansen som vid utryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens justintimekrav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de många allvarliga olyckorna längs vägen. Näringslivsrepresentanter och Västsvenska Industri- & Handelskammaren har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av ett undermåligt vägnät. Ett blomstrande och växande näringsliv behövs ju faktiskt för att statens finanser skall må bra och för att skall kunna ta välbehövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Riksväg40:s dåliga standard skapar stora svårigheter för företagens transporter men också problem för deras kompetensförsörjning. Kampen för att få riksväg40 mellan och ombyggd till motorväg har i takt med att behovet har ökat blivit allt starkare. Enskilda, företagare, organisationer som Västsvenska Industri- & Handelskammaren och politiker har ställt krav på utbyggnad. Genom att och kommuner lånar upp 100miljoner kronor vilket givetvis är en övervältring av ansvaret på kommunerna och betalar ränta på lånet har byggnationen startats. När planer för nästa planperiod presenterades framgick det att det är osäkert om det finns medel ens för färdigställandet fram till . Riksväg 40:s utbyggnad är alltså osäker fram till nästa planperiods slut . För sträckningen BoråsRångedala finns en lagakraftvunnen arbetsplan. är berett att fortsätta med nästa etapp med byggstart , vilket enligt uppgift kommer att ske. Bristen på besked i finansieringsfrågan gör dock att byggstarten kan försenas med brister i den tekniska kapaciteten som följd. Enligt bedömning av representanter från kan möjligheten att bygga de olika etapperna i en följd innebära en besparing i storleksordningen 5075miljoner kronor för sträckningen mellan och . Omedelbara åtgärder måste sättas in. En lösning kan vara att resterande del av utbyggnaden mellan och finansieras genom public-private partnership (PPPmodellen). har tidigare uttalat att riksväg 40är ett lämpligt objekt för att pröva finansieringsformen PPP.
mot · GU02T280 · 2006-10-24 00:00:00 — Förarbevis för mopeder klass 2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förarbevis för mopeder klass 2. Att åka moped är smidigt, roligt och populärt. Men en mopedist är också utsatt. Alla som åker moped måste ha godkänd hjälm. 23 liv skulle sparas om alla mopedåkare använder korrekt fastspänd hjälm. finns det mopeder klass 1 och mopeder klass 2. Det finns också två typer av moped klass 2. För att få köra moped klass 1, som får köras i 45km/tim, måste man ha körkort, traktorkort eller förarbevis för moped. För att få ett förarbevis måste man vara och ha avlagt ett teoriprov. EU-moped klass 2 får framföras i högst och den andra moped klass 2 är godkänd enbart i enligt äldre bestämmelser och får köras i högst . Moped klass 2 fordrar inte förarbevis. Minimiåldern för att framföra alla sorters mopeder är . Det händer många olyckor med mopeder, framför allt med de snabbare EU-mopederna. Trafiken är tätare och mer intensiv och att framföra ett fordon innebär en stor fara även om inte farten är så hög, inte enbart för den som kör utan också för övriga trafikanter. Att känna till regler och bestämmelser i trafiken borde vara ett krav för att framföra alla typer av fordon oavsett fart. Därför bör överväga att införa krav på förarbevis med avlagt teoretiskt prov även för mopeder klass 2.
mot · GU02T281 · 2006-10-26 00:00:00 — Tydligare lagstiftning för EU-mopeder tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tydligare lagstiftning för EU-mopeder för att förbättra för polis och konsumenter. Den så kallade EU-mopeden betyder frihet för många, i synnerhet ungdomar. Att vara rörlig är nödvändigt för vissa unga, framför allt på landsbygden. Många av de problem som varit förknippade med EU-mopeder har också den så kallade tagit upp och lagt förslag kring. Det är bra. Men med EU-mopederna kommer även en hel del buskörning och olaglig verksamhet. Polisen tar emot en stor mängd anmälningar från allmänheten som berör just EU-mopeder, fortkörning och olaga körning. Men kan man inte gå vidare med väldigt många anmälningar, eftersom polisen upplever att det finns hål i lagstiftningen gällande klassificering och vad som gäller vid olika specifika fall. Det finns en mängd olika standarder och modeller av EU-mopeder, vilket gör det svårt att anamma generella regler vid brottsrubricering. Två exempel är: vilken hastighet gäller och vilka mopeder får man skjutsa på. Lagstiftningen upplevs inte tillräckligt tydlig för att man ska kunna stävja missbruket vid körning av dessa mopeder. Samma svårigheter finns vid köp av moped, och det blir som en djungel av valmöjligheter där det finns oklarheter om vad som gäller. Detta är inte tillfredsställande ur ett konsumentperspektiv. Därför behöver man ta fram tydligare lagstiftning och mer enhetliga regler rörande alla klasser av EU-mopeder.