mot · GU02T448 · 2006-10-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafiken i . behöver en långsiktig strategi som klarar att möta kommande decenniers krav på transporter och resor. Det ska vara en strategi som bygger på realism och som förmår att lösa många och i flera fall motstående intressen. Vi har ett särskilt ansvar att förena god miljö och social rättvisa med fortsatt ekonomisk utveckling. Vi vill ge hela sunda förutsättningar för god tillväxt och hållbar utveckling. Det är av yttersta vikt att de framtida transporterna kommer att nyttjas av alla medborgare i och dess besökare. Inte minst gäller detta personer med olika typer av funktionshinder. Alla trafiklösningar och investeringar ska granskas ur ett tillgänglighetsperspektiv. Kollektivtrafiken bör vara tillgänglig i enlighet med den nationella planen för handikappspolitiken. Vi kommer att vidta de åtgärder som behövs för att nå detta mål. kommer att fortsätta att växa. ökar befolkningen med cirka 20000 invånare i . Vi har ett ansvar för att möta dessa behov. Vi ser tillgängligheten som en tillgång, inte bara för regionen i sig utan för hela . är i många avseenden tillväxtmotor. Här finns den stora marknaden och här uppstår mycket av den moderna utvecklingen. Det är stora utmaningar, som kräver mer av oss än att bara se till egna behov. vill vi gå vidare med de krav som dagens generationer ställer och utifrån de förutsättningar som näringsliv och samhället ger. behöver effektiva transportsystem, människor måste kunna ta sig till och från arbetet och varutransporter till och från företag måste fungera. Näringslivet behöver för sin utveckling både fungerande kollektivtrafik och vägnät. Trängseln på främst infarterna har länge varit ett problem för näringslivet. Denna trängsel kostar . De senaste årens utveckling visar att det inte räcker med att bygga fler vägar. Det krävs investeringar i både kollektivtrafiken och i fler vägar som också måste kombineras med ekonomiska styrmedel så att gjorda investeringar utnyttjas på ett effektivt sätt. Trängseln på vägarna påverkar inte bara restiden för dem som bor och besöker , den påverkar också miljön väsentligt. På de platser i där köerna är som störst är det utan undantag förhöjda värden av miljöfarliga ämnen (koldioxid, kväveoxid och partiklar). I står vägtrafiken för de enskilt största utsläppen av såväl växthusgaser som andra utsläpp som påverkar mer lokalt, till exempel kväveoxider och partiklar. Ett annat besvärligt miljöproblem är bullret. Bullernivåerna är nu så höga att det förekommer problem när bostäder ska planeras och byggas. En fungerande miljöstrategi bygger på en kombination av åtgärder, där ingen åtgärd är tillräcklig för att nå önskvärt resultat. En väl utbyggd kollektivtrafik gynnar miljön i . En väl fungerande kollektivtrafik måste därför fortsätta i takt med att växer. Bilisterna ska stimuleras att ställa bilen på attraktiva infartsparkeringar. Även särskilda insatser för gående och cyklister behöver göras, även om detta inte primärt är en statlig fråga. I en samlad strategi för trafiken krävs utbyggnad av vägnätet. En utbyggnad av vägleder ska ske på ett miljöanpassat sätt, med hänsyn till unika natur, miljö, kulturlandskap och behov av bullerfria miljöer. Rekreationsmiljöer måste värnas, inte minst utifrån ett folkhälsoperspektiv. En utbyggnad av vägnätet kommer ofrånkomligt att leda till ökade trafikvolymer. För att i någon mån reducera den totala miljöpåverkan måste vi öka kraven på fortsatt utveckling av mindre miljöförstörande fordon, både personbilar, tyngre fordon och arbetsmaskiner. , och har varit föregångare i arbetet för att öka miljökraven vad gäller tunga fordon och arbetsmaskiner. Försöket med trängselskatter/miljöavgifter gjordes ett försök med trängselskatter i . Försöket rönte stor internationell uppmärksamhet och flera representanter för större städer var här för att studera och ta intryck av våra erfarenheter. De flesta resultat var positiva om man jämför med var målsättningen var från början. Antalet fordon på infarterna och i innerstaden minskade, miljöeffekten var större än man beräknat, påverkan för företagen var mindre eller ingen alls. Men vi har starka invändningar på hur utformningen av denna lagstiftning ser ut. Vi kommer dock att redovisa dessa i en särskild motion. Vi vill enbart i denna trafikpolitiska motion hävda att för att uppnå önskad effekt för tillväxt och miljö behövs någon form av ekonomiska styrmedel. Hur detta ska se ut är det upp till kommuner och landsting att besluta om. kommer att fortsätta att växa. Strategiska utbyggnader av vägtrafiken gör det möjligt att binda samman olika delar av regionen. Andra väginvesteringar gör det möjligt att sanera från miljöförstöring eller buller, vilket i sin tur öppnar för nya bostadsområden. med visar på positiva effekter som kringfartsleder kan ge. står nu på tur för byggstart. Det finns också andra trafikinvesteringar som kommer att komma i gång relativt snart. Dessa är framför allt E 18 förbi . Breddningen av väg 73 mot gör mer tillgängligt men också mer trafiksäkert. Förbifart är den i särklass mest kostnadskrävande investering som vi över huvud taget kan se när det gäller infrastruktur i . Men det är av oerhört stor vikt att detta projekt kan komma i gång och slutföras. Det är komplicerat och går i stora stycken i tunnel. Men den binder ihop regionen och de transporter som inte måste gå genom , kan med fördel gå över den tilltänkta Förbifart . Detta vinner miljön, transporterna och inte minst regionen på. Genom att binda samman regionen på detta sätt kan man utveckla en flerkärnig region där inte bara är medelpunkten, utan såväl som de norra förorterna kan få en ökad och mer självständig betydelse. Viktiga investeringar i kollektivtrafiken Kollektivtrafiken utgör det viktigaste transportmedlet för större delen av invånare och besökare. I rusningstrafik sker av alla resor till kollektivt. Stockholmarna använder således kollektivtrafiken i betydligt högre utsträckning än andra jämförbara städer. Även om mycket gjorts ser vi många brister som måste rättas till, pålitlig trafik med vagnar och bussar liksom stationer som är hela och rena. Men också att kollektivtrafiken är punktlig. Även bytespunkter måste kännas trygga och trevliga att vara i. Den sammanhållna kollektivtrafiken är ett resultat av framsynta beslut , och om bestod av att hålla samman så handlar dagens stora utmaningar om att se till den framväxande gemensamma bostads- och arbetsmarknadsregion i hela . Men där har bristen på spår genom centrala lett till kommunikationssvårigheter. Det långt gångna förslaget med har enligt uppgift från regeringen skrinlagts, och en förhandlingsman ska se över hur man kan öka antalet spår förbi . Problemet är att det inte räcker med tre spår, det måste till fyra spår för att möta de framtida behoven. Det är därför med oro vi möter regeringens ståndpunkter i denna fråga. Det handlar om svek mot och . Vi kommer i en särskild motion redovisa våra förslag avseende . Även om är nödvändig behövs flera spårinvesteringar i regionen. Det handlar främst om tvärförbindelser. Främst gäller det fortsatta spårförbindelser från till och , ytterligare spårbindelser mot /, utbyggnad av tunnelbanan mot , utbyggnad av tvåspårvägen från och och vidare mot och Häggvik, men också en länk mot och , en sydlig tvärförbindelse söder om men det bör utredas vidare. En sammankoppling av tunnelbanan mellan , och , och en sammankoppling mellan och bör också utredas vidare.