ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02Ub360 · 2006-10-24 00:00:00 — Resurserna till elever med hörselnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn med hörselnedsättningar bör få bättre tillgång till teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare i skolan. Över en miljon människor har olika grader av hörselnedsättning. Antalet ökar och har blivit ett stort och växande folkhälsoproblem. En utsatt grupp är barn. Enligt () finns minst 6505 hörselskadade och döva barn i . För att barn med hörselnedsättningar ska få samma möjligheter till utbildning som hörande elever behöver de gå i en skola med mindre klasser, god ljudmiljö, hörselteknisk utrustning, tillgång till teckenspråk samt personal med hörselpedagogisk utbildning. Enligt HRF är av alla hörselskadade barn och ungdomar i behov av en sådan skola. Annars kan de få problem med att följa undervisningen och riskera att bli utanför eftersom det kan vara svårt att höra vad som sägs i klassrummet och på raster. Statistik från HRF visar dock att av alla hörselskadade och döva elever erbjuds en sådan skola. Majoriteten, , går i vanliga skolor där ljudnivån ofta är dålig och tillgången till hörselteknisk utrustning obefintlig. Det får ofta konsekvenser senare i livet. Många hörselskadade elever lämnar och gymnasiet utan godkända betyg. Hela 37,av de sökande 20012005 till Riksgymnasiet för hörselskadade var obehöriga. Det innebar att de inte var godkända i ett eller flera av kärnämnena svenska, engelska och matematik. Det kan jämföras med att genomsnittet för hela landet var 10,. av alla hörselskadade beräknas gå vidare till högskolan efter gymnasiet. För att hörselskadade ska få en bra start i livet är det viktigt att utbildningsväsendet kan tillhandahålla skolor med teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare. Det är en förutsättning för att barn med hörselnedsättningar ska kunna utveckla relationer, språk och färdigheter på sina egna villkor.
mot · GU02Ub361 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om efterlevnaden av skollagen när det gäller avgifter i . Situationen för barn och ungdomar från fattiga hem håller radikalt på att försämras ute i kommunerna. Genom dolda barnskatter i form av avgifter för utflykter och skolresor i skapas en över- och underklass bland dagens unga. De som kommer från en god ekonomisk situation berörs inte så mycket, men de fattiga barnens möjligheter och frihet begränsas rejält. Vårt gemensamma ansvar för alla barns trygghet håller på att flyttas över på barnen själva. I mer än en tredjedel av landets kommuner tar grundskolor ut avgifter för utflykter, skolresor, föräldramöten m.m. Detta visade en undersökning som genomfördes av Majblomman och presenterades . Kostnaden för att ha barn i skolan håller radikalt på att öka för de ekonomiskt utsatta familjerna i . Det här leder till ett utanförskap för barnen och ungdomarna som vi aldrig kan acceptera. Dessa barn och ungdomar har redan på grund av den snäva ekonomin i familjen en svårare sits än många andra. Att genom dessa avgifter utsätta dem för än mer press försämrar barnens framtidsmöjligheter och skapar djupa klyftor i vårt samhälle. Barn och ungdomar måste komma i fokus och deras perspektiv noga beaktas i kommunerna. Trots att avgifter i inte är tillåtna enligt skollagen förekommer det att man tar ut avgifter. Vi har chansen att skapa ett samhälle där segregationen i skolan inte ökar, där alla kan känna sig delaktiga och där skolan inte blir en ekonomisk börda.
mot · GU02Ub362 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgifter på skolmat i gymnasieskolan. Runtom i landet har många kommuner börjat försämra villkoren för unga, vilket vi är oroade över. Många kommuner verkar tycka det är en bra strategi att dryga ut kommunbudgeten genom att låta eleverna betala för sin egen mat. Det skapar stora problem för familjer när de får en ny stor utgift att hantera. En del väljer också att inte betala hela avgiften utan betalar per måltid ett system som finns i flera av dessa kommuner. Därmed tas i vissa fall tryggheten för barnen och ungdomarna bort när de inte är säkra på att kunna äta en riktig måltid . Mer än så särskiljs också dessa barn och ungdomar på ett tydligt sätt från övriga när de inte äter tillsammans med sina kamrater. Skolmaten är något som måste vara gratis för alla ungdomar som går på gymnasieskolan. Trots att det inte funnits en lag har det länge varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri. När nu alltfler kommuner och privatskolor börjar att avgiftsbelägga måltiderna, visar detta på att åtgärder behövs inom området. En lag finns redan för . Vi vill att den också ska omfatta gymnasiet. Nödvändiga åtgärder för att garantera eleverna fria måltider måste självklart gälla såväl kommunala skolor som alla former av privatskolor om de får något statligt eller kommunalt stöd. Det är viktigt att skollunchen är avgiftsfri så att denna är tillgänglig för alla. Detta är viktigt ur många perspektiv, dels ur ett näringsperspektiv och dels ur ett klassfrågeperspektiv. Det får aldrig bli en fråga om vem som har råd att äta skollunch! Alla måste få möjligheten att prestera bra. För att det ska vara möjligt är intaget av näringsrik och vällagad mat A och O.
mot · GU02Ub363 · 2006-10-25 00:00:00 — Demens- och äldrevård i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inslagen av demens- och äldrevård i läkarutbildningen. Den demografiska utvecklingen i är sådan att den äldre befolkningen tenderar att bli större än den är och dessutom större än övriga åldersgrupper i den delen av landet. Detta betyder att den kompetens som läkarna i denna region besitter måste vara av sådan karaktär att den tillgodoser det behovet. Våra äldre ska känna sig trygga med att dem som de möter i vården är kompetenta och klarar att hantera just deras problem. Därför måste läkarutbildningen satsa mer på kunskap om demens- och äldrevård.
mot · GU02Ub365 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesutbildningens utformning. av eleverna i gymnasieskolan går på yrkesförberedande utbildningar på gymnasiet. Ett stort problem är att av eleverna inte avlutar sina studier med godkända betyg. Denna statistik vill nu regeringen förbättra genom att ta bort de obligatoriska kärnämnena. Det är helt fel väg. Borttagande av kärnämnena skapar bara möjlighet till större lönespridning och öppnar för låglönejobb. Dessutom spärras möjligheterna till att göra karriär i sitt yrke på grund av bristande kunskaper i framför allt språk och matematik. Utbildning är en prioriterad fråga för ett välfärdsland som . har den högre utbildningen stått i fokus och en fantastisk utbyggnad har gjorts som har lett till att framför allt många ungdomar med arbetarbakgrund fått möjlighet att studera vidare på universitet och högskolor. Socialdemokraternas linje när det gäller högre utbildning ska ligga fast. är det att sätta fokus på gymnasieutbildningarna och framför allt de yrkesförberedande utbildningarna. En kvalificerad yrkesutbildning får vi inte om kraven på eleverna sänks. Utfallet blir då en okvalificerad utbildning. I stället bör ökade resurser satsas på de yrkesförberedande utbildningarna: Öka satsningen på integration mellan kärn- och karaktärsämnen så att eleverna ser nyttan med att lära sig kärnämnena. Garantera alla elever som går yrkesförberedande utbildningar grundläggande högskolebehörighet. Garantera eleverna praktikplatser och förbättra kvaliteten. Satsa på skolorna och klassrummen. Bygg om skolorna så att de blir ändamålsenliga, moderna och vackra. Vackra och ändamålsenliga miljöer skapar stolta elever. Regionalisera gymnasieskolorna så att man kan satsa på utbildningar med hög kvalitet. Inför lärlingssystem på fler utbildningar efter avslutade studier på gymnasieskolan. Lärlingssystemen ger möjlighet att lära sig yrket i praktiken. finns lärlingssystem inom bygg- och elprogrammet och är framgångsrikt.
mot · GU02Ub366 · 2006-10-26 00:00:00 — Idrott och hälsa i grund- och gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer idrott och hälsa i grund- och gymnasieskolan. Människokroppen är byggd för rörelse. Livsstilen i och övriga västvärlden tillsammans med modern teknisk utveckling har gjort oss till en sittande generation. Detta har allvarliga konsekvenser för vår hälsa och i slutändan för samhällsekonomin. En rad sjukdomar kan direkt relateras till övervikt och fetma. Det är sjukdomar som benskörhet, diabetes, hjärt-kärlsjukdomar, bröstcancer, tjocktarmscancer, högt blodtryck, depressioner m.m. Att äta en näringsriktig kost är tillsammans med regelbunden motion den största friskfaktorn enligt samstämmig forskning. De redan sjuka ökar möjligheterna att förbättra hälsotillståndet genom att ändra kostvanor och att öka motionen. Det förebyggande arbetet måste påbörjas redan på förskolenivå med information till barn och föräldrar. Det är också ett oavvisligt krav att utbudet av idrott och hälsa ökar i skolans timplan. Det har visserligen varit möjligt att förstärka idrottsämnet och profilera mot hälsa, men det är ytterst få skolor som har gjort verklighet av detta. Eftersom idrott och hälsa är ett kunskaps- och bildningsämne, krävs det utbildade pedagoger från landets högskolor och universitet till detta ämne. Att barn är mer fysiskt aktiva i andra ämnen och ett ökat samarbete med idrottsrörelsen är ett bra komplement till detta, men det kan aldrig ersätta den professionelle lärarens kompetens. Skolan är den absolut viktigaste arenan för att främja hälsa, varför det behövs ett centralt beslut om minst idrott och hälsa genom hela grund- och gymnasieskolan. Fysisk aktivitet främjar dessutom lärandet i teoretiska ämnen, vilket eleven har nytta av under hela sin skolgång. Det är också viktigt att fysiska aktiviteter utformas så att de upplevs som roliga, genom att exempelvis dans införs som inslag i detta. Skolan kan också främja hälsan genom allsidig och nyttig skolmat. Det borde inte heller förekomma försäljning av godis och söta drycker inom skolans lokaler. På många håll har skolhälsovården fått mindre resurser och därför sämre förutsättningar för att kunna utföra ett bra jobb. Skolan har tillförts mer ekonomiska resurser, och skolhälsan borde få del av dessa till sin verksamhet. Det är nödvändigt att en långsiktig handlingsplan för att öka den fysiska aktiviteten och minska stressen i skolan, och i arbetslivet tas fram.
mot · GU02Ub367 · 2006-10-30 00:00:00 — Högskolors rätt till masterexamen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om masterexamen. De svenska högskole- och universitetsutbildningarna utgör en grundbult i det svenska kunskapssamhället. Högskolan har byggts ut mycket kraftigt , och det satsas stort på forskning. Alltfler studenter går också vidare till högre studier. genomförs en internationalisering av våra examenssystem som gör svensk högre utbildning än mer konkurrenskraftig. Men vi är oroade för att vissa universitet och högskolor riskerar att delas upp i A- och B-lag om inte regeringen agerar. Universiteten och högskolorna ges inte likvärdiga möjligheter att internationaliseras. och högskolor med vetenskapsområden ges rätt att direkt införa det nya systemet. Problemet handlar framför allt om rätten att införa en så kallad masterexamen. Denna examen ska omfatta heltidsstudier och vara mer forskningsinriktad. har endast åtta av landets 22 högskolor rätt att införa masterexamen. De flesta högskolor måste alltså ansöka om att inrätta utbildningen. Det är en tidskrävande process som skapar ett försprång för universiteten. Vi vet att högskolorna spelar en viktig roll för att nå målen att öka antalet högskoleutbildade personer från arbetarhem och med utländsk bakgrund. Högskolorna är också viktiga för att hela ska kunna utvecklas. Exempelvis och har lyckats väl med att bredda rekryteringen. har endast rätt att utfärda masterexamen inom det medicinska vetenskapsområdet. saknar eget vetenskapsområde men har den akademiska kompetens och kritiska miljö som krävs för att utfärda masterexamen inom flera profilområden. Regeringen måste därför se till att kvalitetsprövningen av högskolors rätt till masterexamen kommer i gång. Om detta inte sker och prövning drar ut innebär detta att högskolor utan eget vetenskapsområde halkar efter ytterligare. Det finns flera problem med en sådan långsam process. Högskolorna blir inte lika attraktiva för studenterna som universiteten eftersom de är utlämnade till att enbart utfärda magister- och kandidatexamen. Högskolorna kommer att få det svårare att rekrytera och behålla attraktiv personal. rankas högt i olika internationella jämförelser. Vi toppar listor som mäter allt från kreativitet till konkurrenskraft. Det är den svenska modellen som ligger bakom framgången. Vi vet att stora utbildningssatsningar, tolerans, jämlikhet och fungerande trygghetssystem skapar goda förutsättningar för människor att utvecklas. I dagens samhälle där kraven på kunskap, nytänkande och flexibilitet är ovärderliga tillgångar för att lyckas spelar vårt utbildningssystem en avgörande roll. Men vi kommer inte att nå lika långt om vi ger de nya högskolorna orättvisa villkor jämfört med de gamla universiteten. Dessutom skulle rätten för högskolor att utfärda masterexamen innebära en regionalpolitisk satsning regionerna får på så sätt en möjlighet att profilera sig och öka sin attraktionskraft ytterligare.
mot · GU02Ub369 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av vuxenutbildning. Svenska utbildningssatsningar har medgett att vi internationellt sett har en väldigt hög utbildningsnivå i . Genom en välfungerande grundskola, högt deltagande i den gymnasiala utbildningen samt den breda högskolan ligger i världsklass när det kommer till utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Den socialdemokratiska regeringen har därför satsat 1,8 miljarder för att ge kommunerna möjlighet att erbjuda komvuxplatser inom den kommunala utbildningen. Detta har resulterat i ca 80000 studieplatser. Genom denna vuxenutbildningssatsning har fler fått chansen att byta jobb och starta en ny karriär. Det är därför oroande att den nya regeringen föreslår att slopa statsbidraget till kommunerna för vuxenutbildning . 600 miljoner dras in i ren besparing, vilket motsvarar ca 13000 färre studieplatser i komvux. Resten går till den s.k. kommunala påsen som ett generellt bidrag. Bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet till vuxenstudier avskaffas också. Det är viktigt att rekryteringsbidraget för vuxenstudier behålls och även att det riktade anslaget till komvux finns kvar. Därför är det viktigt att vi ger människor en andra chans att kunna skaffa sig en utbildning som stärker deras konkurrenskraft på arbetsmarknaden. i (s)
mot · GU02Ub372 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tandhygienistutbildningen. Inom dagens tandvård blir det förebyggande arbetet allt viktigare. I paritet med detta också tandhygienisternas roll och bevarandet av den tandhygienistutbildning som sker på åtta platser i landet. Det årliga intaget av studerande är cirka 200 elever. Tandhygienistutbildningen innehåller till viss del klinisk verksamhet, vilket för del är . Folktandvården har bedrivit denna form av verksamhet. Under den första terminen i utbildningen görs ingen praktik ute i verksamheten. Under andra, tredje och fjärde terminerna däremot sker klinisk handledning i varierande omfattning beroende på var i utbildningen studenten befinner sig. Uppskattade kostnader för Folktandvården när det gäller den kliniska handledningen är ca , och för andra, tredje respektive fjärde terminen. Detta ska jämföras med den ersättning som Folktandvården får och som är respektive och per student. Sammantaget innebär detta att en klinik har en kostnad motsvarande ca för sin student , medan ersättningen som utgår är . Mellanskillnaden, dvs. får Folktandvården själv stå för. Orsaken till skillnaden beror främst på förlorade patientintäkter som handledning pågår. Detta i sin tur leder till svårigheter när det gäller högskolans möjligheter att få praktikplatser för sina studenter. Det är viktigt att tandhygienistutbildningen inte hotas vid någon eller några av landets högskolor så att en bristsituation uppstår.
mot · GU02Ub373 · 2006-10-25 00:00:00 — Stöd till kommuner för att bedriva vuxenutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kommuner för vuxenutbildning. Lärandet är en del av livet. Det börjar när vi är barn. Då går vi först i förskolan och sedan i . Många går vidare till gymnasium och högskola eller olika yrkesutbildningar. När vi blir äldre kanske vi går en studiecirkel, skriver in oss på en högskolekurs eller läser vid komvux. Det är viktigt att alla människor ska ges möjlighet till återkommande kompetensutveckling och fortsatt lärande genom hela livet. Att ha tillgång till kunskap och möjlighet att förvärva ny kunskap genom hela livet är viktigt på en alltmer kunskapskrävande arbetsmarknad. Det statliga stödet till kommuner för att bedriva vuxenutbildning är viktigt. Vuxenutbildningen som sådan behöver både befogenheter och resurser för att få möjlighet att stödja utvecklingen för de människor som står längst från arbetsmarknaden och har låg utbildningsnivå.
mot · GU02Ub374 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till personer med låg utbildning. Vuxenutbildningen i ger alla människor möjlighet till återkommande kompetensutveckling och fortsatt lärande genom hela livet. Att ha tillgång till kunskap och möjlighet att förvärva ny kunskap genom hela livet är viktigt på en alltmer kunskapskrävande arbetsmarknad. Detta är särskilt viktigt för personer som står långt från arbetsmarknaden och har låg utbildningsnivå. Under tidigare regering infördes det s.k. rekryteringsbidraget, som möjliggjorde för kommer att erbjuda studiefinansiering för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Någon form av studiefinansiering är nödvändig för att personer som står långt ifrån arbetsmarknaden i realiteten ska ges möjlighet att delta i vuxenutbildning.
mot · GU02Ub375 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltagande i . Internationellt samarbete är ett mycket viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning. Ett sådant exempel är det samarbete som utvecklats inom ramen för mellan universitet och högskolor runt . Samarbetet inleddes officiellt 2001 och omfattar över 50 medlemsorganisationer. För det svenska deltagandet står , och . Samarbetet inom förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, det stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden, vilket inte minst rör klimatfrågorna. Ökat samarbete mellan universiteten och högskolorna i regionen kan också bidra till regional tillväxt. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som finns med. Därför är det viktigt att regeringen kontinuerligt ser över det svenska deltagandet.
mot · GU02Ub376 · 2006-10-25 00:00:00 — Forskning om elektromagnetisk strålning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elektromagnetisk strålning. Det finns olika typer av strålning och de har olika egenskaper. Radiovågor från basstationer och mobiltelefoner tillhör den typ som kallas icke joniserande strålning. Denna strålning har ett lågt energiinnehåll och förmår inte att slå sönder atomer och molekyler. Oron över säkerheten med mobiltelefonanvändning och strålning från masterna är stor. Det visar också den undersökning som gjort på uppdrag av TCO. Mer än hälften av de tillfrågade uppger att de kände oro över riskerna med att tala i mobiltelefonen. Forskning om hur elektromagnetiska fält kan påverka människor har bedrivits nationellt och internationellt . Nya frågor har dykt upp i takt med nya produkter och den ökade användningen. Det är angeläget att fortsätta forska kring riskerna med den nya tekniken. Inom WHO bedrivs det s.k. om eventuella hälsoeffekter. Det kommer att vara slutfört . WHO lägger underhand ut faktablad på sin hemsida. () är den myndighet som har ansvar för att de skadliga effekterna av strålning på människor och miljö i ska vara så små som möjligt. I sitt arbete har de inte kunnat visa några vetenskapliga belägg för att mobiltelefoni inom dagens gränsvärden medför skadlig inverkan på människors hälsa. Men människorna som har problem med elektromagnetiska fält och deras oro finns kvar. Det krävs en producentoberoende forskning med inriktning mot att belysa helheten på problematiken strålning och hälsa. Det är forskning som kan komma oss konsumenter till nytta. Mobiltelefoner underlättar på många sätt människors vardag. Men, vi ska självklart bevaka att riskerna med telefonerandet och riskerna med den utrustning, etc. som behövs för att det ska fungera blir grundligt belysta.
mot · GU02Ub377 · 2006-10-26 00:00:00 — Nationella prov på modersmålet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov på modersmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov i minoritetsspråk samt svenska som andraspråk. har gjort en mindre studie om nationella prov lever upp till sin roll att vara ett stöd för likvärdig bedömning och betygsättning. De intervjuer med lärare, elever och rektorer som gjordes på fyra olika skolor med olika program visade bl.a. att nationella prov gynnar vissa elever och missgynnar andra. Lärarna ansåg att elever med annat modersmål än svenska och elever med läs- och skrivsvårigheter missgynnas vid proven medan elever på de studieinriktade programmen var bättre rustade inför provet. Elever som har svårt att tillgodogöra sig undervisning på svenska har rätt till både studiehandledning och ämnesundervisning på sitt modersmål. Elever som läser modersmål saknar nationella bedömningsgrunder för sina kunskaper, och de är i många fall mer godtyckliga än för barn med svenska som modersmål. Dessutom varierar kvaliteten på undervisningen i olika delar av landet, och därför går det inte att bedöma kunskaper nationellt. har tagit kritiken på största allvar och ska kritiskt granska provens form och innehåll, bl.a. gällande mängd text och språklig nivå i proven i matematik A. För elever med annat modersmål är det viktigt att kunna genomföra nationella provet i ämnen som är relevanta i första hand matematik och engelska och/eller svenska. Vi vill föreslå att regeringen studerar konsekvenserna av att låta elever med annat modersmål än svenska genomföra de nationella proven på sitt modersmål, samt undersöker förutsättningarna för att införa nationella prov på svenska som andraspråk och elevernas modersmål. Det vore ett lyft för de nationella minoritetsspråk som talas i om elever tillhörande nationella minoriteter kunde ha sitt modersmål som nationellt prov.