mot · GT02Fi9 · 2006-05-03 00:00:00 — Så länge kvinnor tar ut den större delen av föräldraförsäkringen så befästs de traditionella könsrollerna som i sin tur påverkar karriärutveckling och löneskillnaderna. vill uppmuntra fäder att ta ut fler dagar i föräldraförsäkringen genom en jämställdhetsbonus. Det innebär att som tas ut i föräldraledighet, och som motsvaras av en månad den andra föräldern tar ut, ger i ersättning i stället för . Detta beräknas kosta nästan 2007. Könsdiskriminering i arbetslivet måste också bekämpas hårdare än . Respekten för jämställdhetslagstiftningen är än alldeles för låg. Det är inte acceptabelt att lagstiftningen i princip nonchaleras av en stor del av arbetsgivarna. Arbetsgivare som bryter mot lagen måste få kännbara straff. Det är färre kvinnor än män som driver företag i . Uppskattningsvis är det endast vart fjärde svenskt företag som drivs av en kvinna, enligt . En av förklaringarna till detta är att kvinnor är verksamma inom yrken som domineras av offentliga monopol. vill öppna dörrarna för mer nyföretagande inom den offentliga tjänstesektorn och ta bort stopplagen mot vinstdrivande akutsjukhus. Det bör startas minst 50000 nya företag i för att ersätta de arbetstillfällen som hotar att försvinna i de större industriföretagen. En bra målsättning vore att hälften av de nystartade företagen drivs av kvinnor. Ökat kvinnligt företagande gynnar jämställdheten, den svenska ekonomin och stärker vårt lands konkurrenskraft. 4.6 Så får vi råd med välfärden Ingenstans syns den demografiska utmaning som väntar så tydligt som när det gäller finansieringen av den offentliga välfärden. kommer andelen i arbetsför ålder att minska från av befolkningen till . Det innebär drastiskt uttryckt att en halv miljon fler äldre och yngre ska försörjas av en halv miljon färre i arbetsför ålder. slår vakt om heltäckande socialförsäkringar som ger bra inkomstbortfall vid sjukdom och skador. Plånboken ska inte heller styra vem som ska få vård. Vård och omsorg ska i stället vara solidariskt finansierad och ges efter behov. Att klara av detta utan höjda skatter blir en tung utmaning. Men den är fullt möjlig att klara av om den börjar axlas . Kostnaderna inom sjukförsäkring och förtidspensioner måste minska genom att många människor i arbetsför ålder som försörjs av dessa ersättningar i stället kommer i arbete och bidrar till välfärden. Bättre resurser till rehabilitering och förebyggande insatser, t.ex. genom en bättre samordning av anslagen till sjukpenning och sjukvård, kan minska kostnaderna för ohälsan dramatiskt. Produktionen av vård och omsorgstjänster måste öppnas mer för konkurrens så att vård och omsorg kan bli bättre utan att kostnaderna ökar. Regeringen gör för lite mot ohälsan Kostnaderna för sjukförsäkringen sjunker nu en aning, tack vare ett antal insatser som har gjort på eget initiativ. Men mycket mer skulle kunna göras. Framstegen visar att politik fungerar. Det går att minska sjukfrånvaron genom att motarbeta fusk och felutnyttjande. Regeringen borde lära av detta och föreslå åtgärder i den riktningen. Men under hela den enorma ökning av sjukfrånvaron som skett har regeringen bara lagt fram ett enda lagförslag för att vända trenden arbetsgivarnas medfinansiering. Effekten av den lagen har blivit att en stor andel av småföretagarna avstår från att nyanställa och att personer som har haft hög frånvaro får svårt att hitta en anställning. Regeringen föreslår en rad satsningar för att förbättra kvaliteten på vård och omsorg om äldre. har kritiserat regeringens tidigare satsningar på ökad tillgänglighet i vården och ökad personaltäthet i förskolan. Det finns en stor risk att även de nya pengarna betalas ut utan att någon effekt kan påvisas i efterhand. Resurserna borde i stället användas till att stödja kommuner som inför en omvårdnadsgaranti, som ger medborgarna rätt att kräva en god kvalitet. Socialförsäkringar är en hörnsten i vårt samhällsbygge. De är en garant för trygghet för oss alla om något inträffar. Blir vi sjuka eller arbetslösa så finns det en försäkring som gör att vi slipper flytta från hus och hem. Den som blir långvarigt sjuk ska inte dessutom behöva dras med oro för att inte kunna betala sina räkningar. Sjukförsäkringen har varit en av de mest avgörande frågorna för den svenska statsbudgeten . Den kostnadsexplosion som skedde i försäkringen fick fortgå utan några åtgärder från regeringen. Avsaknaden av rehabilitering och kontroll har lett till att flera hundratusen människor i onödan har ställts utanför arbetsmarknaden, ett utanförskap som i efterhand är mycket svårt att häva. Diagram 7: Statens utgifter för ohälsan, Utvecklingen i sjukförsäkringen går i rätt riktning, men vi ser fortfarande exempel på missbruk. Det finns stora skillnader i hur sjukskrivning och förtidspensionering används i olika delar av landet. Allt talar för att sjukförsäkringen används när problemet egentligen är arbetslöshet. Det finns även stora brister i rehabiliteringen. En sjukskrivning kan pågå i månader, t.o.m. , utan att några rehabiliteringsinsatser sätts in. Vi ser också exempel på rent fusk som inte motarbetas så kraftfullt som det borde: det senaste exemplet var brevbärare som använde sjukskrivning som protest på arbetsplatsen. har föreslagit en lång rad åtgärder för att minska fusk och överutnyttjande av sjukförsäkringen. Försäkringsläkare ska bedöma arbetsförmågan vid sjukskrivningar som är längre än . Nationella riktlinjer för sjukskrivning. Utbildning i försäkringsmedicin för läkarna. satsas på rehabilitering. Kortare köer genom vård- och rehabiliteringsgaranti. Samordning mellan vård och sjukförsäkring. Samordnad kampanj under ledning av anti-välfärdsfusk-minister. Utveckla vården och omsorgen Välfärden utvecklas bäst om vi tar till vara den kreativitet som finns runtom i landet. vill stötta offentliganställda som vill bli sina egna chefer. Vi vill öppna för kooperativ, ideella föreningar och företagare att driva offentligt finansierade kliniker, hemtjänstföretag, äldreboenden osv. Alla som kan lova en god kvalitet är välkomna, och medborgarna ska ha makten att välja den som gör det bäst. vill att alla ska få rätt att välja sin egen doktor med en husläkarlag. En husläkarreform betyder allra mest för dem som har störst behov av vård; multisjuka äldre och andra särskilt utsatta patientgrupper. Särskilt stora problem återfinns i psykiatrin och äldrevården. Här handlar det inte bara om en felaktig organisation utan också om bristande resurser. vill satsa på psykiatrin . (Gemensamt alliansförslag) vill införa ett stimulansbidrag på till kommuner som inför en omsorgsgaranti inom äldrevården. vill lägga samman sjukförsäkringens resurser och dagens landsting och skapa sex till tio vårdregioner i landet. Det som varit passiva sjukskrivningspengar ska användas till förebyggande insatser, behandling och aktiv rehabilitering. Den vårdgaranti som har införts är inte värd namnet. Flera landsting motverkar syftet och hjälper inte sina medborgare att söka sig till de sjukhus som har kortast köer. De har heller inte rätt att gå till privata kliniker, trots att dessa ofta har de kortaste köerna och den bästa kvaliteten. vill utöka vårdgarantin så att alla som har en kötid ska kunna söka sig till privat vård eller vård i annat EU-land, på bekostnad. Bättre för de äldre Vi måste satsa mer på äldreomsorgen. Kommunen ska garantera att de äldre har rätt till sådant som utevistelse, bra mat, värdigt omhändertagande och eget rum. Om det inte uppfylls ska inbetalda avgifter återbetalas. Det kallar vi omsorgsgaranti. De kommuner som inför en omsorgsgaranti ska ha ekonomiskt stöd. Som nämnts ovan finns avsatt för detta i budgetförslag. 4.7 Lag och rätt Tillväxt kräver personlig trygghet För att människor ska vilja göra allt det som driver ett samhälle framåt arbeta, investera i egendom, starta och driva företag måste de kunna känna sig trygga både för sin person och för sin egendom. Under Socialdemokraternas vid makten har brottsbekämpningen hamnat på efterkälken. Brott lönar sig i dagens . Tre av fyra brott förblir ouppklarade. I spåren av att våldsbrotten blir fler breder otryggheten ut sig. Diagram 8: Anmälda brott i Anmärkning: Vänster skala avser totalt antal brott, höger skala avser våldsbrott. Källa: BRÅ. Bedrägerier, stölder och rån är en del av vardagen för många större och mindre företag. Enligt så uppgår stölderna till av omsättningen inom detaljhandeln och dubbelt så mycket inom byggbranschen. Att skydda sig mot brott kostar många företag stora summor, kostnader som i nästa led belastar alla konsumenter. Regeringen tar inte brotten på allvar Regeringens kortsiktighet på rättsområdet har lett till att det brottsförebyggande arbetet har fått stå tillbaka. Särskilt har hantering av resurserna till rättsväsendet varit förödande. finansutskott menar att de omfattande indragningarna av anslagssparande, anslagskrediter samt en generell indragning av myndigheternas medel varit förödande för möjligheten att bedriva en långsiktigt hållbar ekonomisk planering hos myndigheterna. I den ekonomiska vårpropositionen redogör regeringen för sina prioriteringar inom rättsområdet. Trots de satsningar som gjorts och åtgärder som genomförts brottas polisen med allvarliga strukturella problem. En rad rapporter från bl.a. och dess föregångare, statliga utredningar och oberoende forskare kommer till samma slutsats: styrningen av polisen fungerar inte. Därför sviktar också medborgarnas förtroende för polisen. anser att ökade resurser till rättsväsendet måste gå hand i hand med reformer som gör att polisorganisationen kan fungera. Det handlar också om att införa effektiva utvärderingsmetoder och på så sätt kvalitetssäkra arbetet. har styrningen av polisen varit eftersatt och ansvaret för detta är ytterst regeringens. Bristerna i polisens brottsförebyggande arbete blir allra mest påtagliga i de mest socialt utsatta områdena, där kriminalitet ofta är ett mycket allvarligt problem. En undersökning gjorde visade att sex av tio närpolischefer med ansvar för utsatta områden rapporterade att antalet poliser i deras områden hade minskat . har i en rad år föreslagit ökade resurser till rättsväsendet. Varken polis, domstolar eller åklagarmyndigheten har tillräckliga resurser för att kunna fullfölja de uppdrag och mål som fastställt. har tillsammans med partierna inom föreslagit en omfattande satsning på polisen. Målet är att det 2010 ska finnas 20000 poliser i . Det innebär en fortsatt prioritering av polisutbildningen. Vi vill förbättra ledarskapet inom polisorganisationen och tydliggöra polisens uppdrag att arbeta i medborgarnas tjänst. Att bekämpa våld mot kvinnor och garantera säkerheten för kvinnor som utsätts för hot och trakasserier från en närstående är en högprioriterad fråga för . Familjevåldsenheter bör finnas inom alla polismyndigheter och arbetet med att stödja brottsoffer ska stärkas. vill öka resurserna till polisen med . En betydande del av förstärkningen av polisorganisationen ska komma de mest brottsutsatta, socialt belastade, förortsområdena till godo. (Gemensamt alliansförslag) Bekämpa kriminalitet bland unga Alla brott även de som begås av gärningsmän ska utredas. och fler insatser och ökat samarbete mellan skola, socialtjänst och polisen måste till. När det gäller samhällets insatser mot unga lagöverträdare menar att regeringen inte kunnat eller inte velat ta problemen på allvar. Ungas brottslighet har utretts och de förslag som presenterats är inte tillräckliga. Grov brottslighet och terrorism Den grova brottsligheten är ett nationellt problem. har medverkat till förslag om att polisen ska få nya verktyg såsom buggning i kampen mot de allra grövsta brotten. Bekämpning av grova narkotikabrott, människohandel, värdetransportrån och annan grov brottslighet tar stora resurser från polisens brottsförebyggande arbete ute på gator och torg. Därför behöver polisen mer resurser. Nya hotbilder i form av internationell terrorism har ökat kraven på säkerhetspolisen . har skyddet för den centrala statsledningen fått högre prioritet. Sammantaget har belastningen och kraven på säkerhetspolisen ökat och det finns ett behov av ökade resurser för att klara detta. Satsningar på poliser och åklagare blir meningslösa om inte resurser avsätts för att de färdigutredda brotten ska kunna avgöras inom rimlig tid i domstol. Regeringen har struntat i att ge domstolarna ökade resurser trots att målen i både tings- och länsrätter ökat kraftigt. Medborgarna har kommit i kläm när domstolarnas handläggningstider ökat. Viktiga utbildnings- och specialiseringsinsatser har lagts på is. prioriterar satsningar på domstolsorganisationen och åklagarmyndigheten. En bra kriminalvård förebygger brott En god kriminalvård är en investering och brottsförebyggande åtgärd. Platsbristen och dubbelbeläggningen vid häkten och anstalter är fortsatt oacceptabel. Säkerhetssituationen är på vissa anstalter fortfarande otillfredsställande. Möjligheterna till arbete, utbildning eller behandling fortsätter att minska för de intagna och den outnyttjade tiden fortsätter att öka. vill satsa mer på kriminalvården för att stärka säkerheten och utöka behandlingsverksamheten för de intagna som behöver detta. Tillsammans med prioriterar vi behandlingen av personer som är dömda för bl.a. sexualbrott och där återfallsrisken är mycket hög om den dömde inte genomgår behandling. satsar mer på kriminalvården . 4.8 är en del av världen välstånd skapas tillsammans med omvärlden är ett litet land som är extremt beroende av omvärlden. Länge var försäljning av råvaror och industrivaror till utlandet ryggraden i den svenska ekonomin. växer även tjänsteexportens betydelse. Utrikeshandeln motsvarar av den svenska BNP:n, och de gamla svenska industriföretagen är delar av internationella storkoncerner med försäljning och produktion över hela världen. Mer frihandel och internationellt ekonomiskt samarbete har därför länge legat i intresse. har därför varit det parti som längst och mest konsekvent arbetat för att ska vara öppet mot omvärlden och att ska vara en pådrivare i arbetet för friare handel och öppnare gränser i världen. Fördjupa samarbetet inom EU Ett fördjupat ekonomiskt samarbete inom EU och bättre relationer mellan EU och resten av världen ligger i högsta grad i intresse. var tidigt positivt till den stora utvidgningen av EU som också blivit en stor framgång. Kunskapsintensiva tjänster är en viktigare del av den svenska ekonomin än i de flesta andra EU-länder. Att få till stånd en fri handel med tjänster inom EU skulle ge svenska tjänsteföretag större möjligheter att expandera internationellt. beklagar därför att liberaliseringen av tjänstehandeln inom EU gått långsammare än förväntat och att den varit en av dem som bromsat den processen. Global frihandel gynnar alla även Den enorma höjning av välståndet i länder som skett i bl.a. och är det bästa exempel man kan få för hur internationella investeringar och handel skapar tillväxt och välstånd. På kort sikt innebär detta att fått fler konkurrentländer. På blir de nya konkurrenterna också nya konsumenter av såväl svenska varor som tjänster. Världen behöver därför mer frihandel, inte mindre. Ökad handel leder till kontakter, kunskap, jobb, investeringar, valfrihet, ny teknologi, politiskt samarbete, stabilitet, regelverk och minskad korruption. När länder blir ömsesidigt beroende av varandra minskar dessutom riskerna för väpnade konflikter. () 147 medlemmar har enats om fortsatta liberaliseringar av världshandeln som innebär sänkningar av subventioner och ett förbättrat marknadstillträde på jordbruksområdet. Det är stora steg i rätt riktning men är det mycket som inte fungerar tillfredsställande. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är en sådan sak. Subventioner och skyddstullar skadar både konsumenter och miljön i och hindrar de världens fattiga länder att exportera till den viktiga Europamarknaden. anser därför att reformeringen av EU:s jordbrukspolitik måste påskyndas. Trots de fördelar globaliseringen och frihandeln fört med sig i form av mer demokrati och välstånd är stora delar av världen fortfarande skriande orättvis. Knappt hälften av jordens befolkning lever i fria demokratier, 20 000 barn dör av svält och över 800 miljoner människor är fortfarande analfabeter. För dem behövs bistånd. Utvecklingsbistånd tillsammans med frihandel kan också lyfta in fler länder i det globala ekonomiska samarbetet och öka den ekonomiska tillväxten i världen. och har det svenska biståndet varit utsatt för kraftiga nedskärningar. Något som var mycket kritiskt till. välkomnar därför att regeringen äntligen uppfyller löftet att en procent av BNI ska gå till bistånd. Dock menar vi att biståndspolitiken måste ändra inriktning för att bli mer effektiv. I stället för att ha fattigdomsbekämpning som högsta mål och riktlinje vill vi att det svenska biståndet ska ha en tydligare demokratiprofil. Demokrati och mänskliga rättigheter är en förutsättning för att fattigdomen i världen på allvar ska kunna bekämpas. Om kvinnor i och inte har rösträtt kommer satsningarna på mödravård knappast att komma till stånd. Om eleverna i skolor inte vågar säga vad de tycker kan utbildningen inte förbättras. En demokratisk utveckling i världen ligger dessutom i hög grad i strategiska utrikespolitiska intresse. Två demokratiska länder har aldrig fört krig mot varandra, och ekonomisk tillväxt stimuleras i ett demokratiskt system. Därför vill att den svenska biståndspolitiken ska ha demokrati som överordnat mål. gick det svenska biståndet till hela 111 länder. menar att det svenska bilaterala biståndet måste koncentreras och fokuseras om insatserna ska bli betydelsefulla. Detta är också en ståndpunkt som delas av . menar att de länder som bör komma i fråga för långsiktigt samarbete ska vara länder som i allt väsentligt delar våra värderingar vad gäller vikten av demokrati. Detta kriterium gäller både när nya länder ska väljas och när gamla länder successivt ska gallras ut. Internationella konjunkturen ger draghjälp är mycket beroende av ekonomin i omvärlden. Exporten till andra länder motsvarar ungefär hälften av den samlade produktionen, BNP. Denna påverkan gäller också de offentliga finanserna. Industriländernas organisation, , har beräknat att har bland de mest konjunkturkänsliga offentliga finanserna i hela västvärlden. När konjunkturen förbättras blir också de offentliga finanserna bättre, när konjunkturen försvagas drabbar det också de offentliga finanserna, dvs. statsbudgeten, kommunernas ekonomi och pensionssystemet. Det senare är dock stabilt, det är främst kommunerna, men i ännu högre grad staten, som ekonomiskt får känna av konjunkturen. Regeringen rider på konjunkturen Det märks i hög grad på de offentliga finanserna, främst statsbudgetens saldo som uppvisar ett överskott på nästan . När konjunkturen förstärks sker det i allmänhet genom att sysselsättningen blir bättre och konsumtionsviljan högre. Eftersom både sysselsättning, löner och konsumtion är stora skattebaser leder högre löner och konsumtion till bättre inkomster för staten. Härtill kommer också stora engångsintäkter. Regeringens tidigare beslut om att lägga ränta på företagens periodiseringsfonder har gjort sådana fonder ekonomiskt ointressanta för företagen. Många företag har därför löst upp, och betalat skatt för, sina periodiseringsfonder. Det har lett till stora, oväntade inkomster till staten. Den goda vinstutvecklingen har också medfört att inkomsterna från bolagsskatten blivit höga. Det tredje kortsiktiga inslaget är hushållens kapitalvinster, från både bostäder och andra tillgångar. Att detta kommit som en överraskning också för regeringen visas av att sedan budgeten har regeringen reviderat upp prognosen för statsinkomsterna med . Det framstår som ännu mer riskfyllt att använda sådana inte bara kortsiktiga utan även oväntade intäkter för långsiktiga utgiftslöften. Men så har skett. och kommande år lovas utgifter på stora belopp. Vi vet mycket väl att när konjunkturen vänder nedåt får det påtagliga följder för både stat och kommun. Både och försämrades de offentliga kassorna snabbt och påtagligt av en sämre konjunktur. Det är detta som med stor sannolikhet kommer att hända när nästa konjunkturförsvagning kommer. När då de offentliga utgifterna har spätts på ytterligare i högkonjunkturen kommer prioriteringarna bland nedskärningarna att bli ännu svårare. Eftersom konjunkturvändningar ofta kommer överraskande riskerar också behovet av stramare statsfinanser att komma överraskande. Att då prioritera bland utgifter som måste begränsas eller skäras ned blir en mer eller mindre slumpstyrd process. Att välja bort utgifter blir en grannlaga uppgift för den regering som då sitter. Att regeringen nu lyckas uppnå de tidigare målsatta i överskott i de offentliga finanserna har delvis med tillfälligheter att göra. Statsbudgeten uppvisar en bättre bild än statens finansiella sparande. Det har att göra med att engångseffekter spelar större roll för statsbudgetens saldo. Intäkter från sålda statliga bolag räknas som en intäkt i statsbudgeten, men inte i det finansiella sparandet. Där räknas det som ett byte av en tillgång mot en annan. De kassamässiga skatterna i statsbudgeten är högre än när de periodiseras som i det finansiella sparandet. Strategi och mål för det finansiella sparandet Statens finansiella sparande uppnår därmed inte ens under de ekonomiskt goda ett litet överskott utan redovisar båda åren ett underskott. Det är pensionssystemet och kommunerna som ger överskott i de offentliga finanserna. Enligt definition kommer PPM-sparandet inte längre att räknas in i de offentliga finanserna framöver, något som i sak inte påverkar den ekonomiska utvecklingen och därför inte heller borde föranleda någon motsvarande ökning av det finansiella sparandet i t.ex. stat eller kommun. För att vi ska nå en stabil situation för statens eget finansiella sparande bör detta vara i balans i genomsnitt över en konjunkturcykel. Statens budget är det främsta redskapet, pensionssystemet är regelstyrt och stabilt och kommunerna har ett balanskrav som innebär att det finansiella sparandet bör ligga något positivt. Det operationella målet är därför statens finansiella sparande. Sammantaget innebär detta att de offentliga finanserna bör ha ett sammanlagt finansiellt sparande om i genomsnitt över en cykel. har flera viktiga steg tagits för att stärka budgetdisciplinen och budgetprocessen. Dessa bör vidareutvecklas genom att budgetlagen skärps exempelvis så att nettoredovisning eller användande av s.k. skatteutgifter inte blir möjligt som ett sätt att kringgå utgiftstaket. Vidare bör statens budget redovisas på bokföringsmässig grund, så att tidigare- eller senareläggning av betalningar inte påverkar utgiftsberäkningen. Forskning har visat att länder med koalitionsregeringar tenderar att ha något större offentliga utgifter än enpartiregeringar. Detta måste dock sättas in i sitt sammanhang, med svenska förutsättningar. Inget parti kan räkna med egen majoritet, därför kommer vi även i fortsättningen oavsett valutgång att i praktiken ha en koalitionsregering. Vi vill stärka budgetprocessen, göra utgiftstaken reella och uppfylla de uppsatta målsättningarna för det finansiella sparandet. Vår politik ger varaktig ekonomisk utveckling ekonomiska politik är starkt inriktad på att få en bättre utveckling inte bara vid högkonjunktur utan långsiktigt. Avgörande för detta är tvådelad strategi. Det handlar för det första om att underlätta för en god ekonomi genom ett ökat arbetskraftutbud. Genom en riktad skattesänkning på , huvudsakligen för låg- och medelinkomsttagare, ges kraftfulla ekonomiska stimulanser till viktiga grupper att öka sin arbetskraftsinsats. Men därtill kommer att vill stimulera arbetsutbud, studier och vidareutveckling genom skattesänkning över större delar av inkomstskalan: det uppnås genom att den statliga inkomstskatten förskjuts uppåt i inkomstskalan och genom att en del av den statliga inkomstskatten, den s.k. värnskatten, avvecklas.