mot · GU02So464 · 2006-10-31 00:00:00 — 3Skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen det övergripande målet7 4Delaktighet och inflytande i samhället målområde 18 5Ojämlika livsvillkor bidrar till psykisk ohälsa målområde 1310 6Sunda och säkra miljöer och produkter målområde 510 7En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård målområde 614 8Gott skydd mot smittspridning, Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa målområde 7818 8.1Hiv, sexualitet och reproduktiv hälsa18 9Ökad fysisk aktivitet målområde 919 10Goda matvanor och säkra livsmedel målområde 1021 10.4Kommersiella intressen mot barns rätt till bra mat23 10.5Härdade fetter och transfetter24 11Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskat spelmissbruk målområde 1125 12Långsiktighet, lika rättigheter och livskvalitet29 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalt folkhälsoarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förkortad arbetstid, i ett första steg under denna mandatperiod.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma de grupper som har sämst hälsa på ett bättre sätt i folkhälsoarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att i alla sammanhang där så är möjligt beakta åtgärder, så som anförs i motionen, för att minska luftföroreningarna i syfte att förbättra folkhälsan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en inventering bör genomföras över vilka åtgärder kommunerna vidtagit för att minska bullret i respektive kommun.3 begär att regeringen lägger fram förslag till en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regler bör utarbetas för att bullerfria rekreationsområden ska kunna inrättas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram nationella gränsvärden för strålning från mobiltelefoner.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör gå före i sin egen upphandling och enbart köpa märkta lågstrålande telefoner.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav bör ställas på tillverkare av mobiltelefoner att tydligare redovisa strålningsvärden i sin marknadsföring.4 begär att regeringen återkommer med förslag till ändrad lagstiftning så att det blir möjligt för kommuner att införa s.k. lågstrålande zoner.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att göra en kunskapssammanställning över hur elöverkänsligas behov möts.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hälsofrämjande sjukhus och hälsofrämjande sjukvård enligt det sjätte folkhälsomålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram könskonsekvensanalyser av reformer som rör vårdgarantin, läkemedel, fritt vårdval och arbetet med att ta fram prioriteringslistor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskningen kring mäns våld mot kvinnor behöver stärkas.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram ett nationellt handlingsprogram för hur den psykiska hälsovården och psykosociala kompetensen bör utvecklas inom primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rapportering om biverkningar av läkemedel. begär att regeringen återkommer med förslag på generellt system för brukarrapportering av läkemedelsbiverkningar, såsom anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ungdomar har rätt till saklig sexualkunskap oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer rörelse i skolan.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringen av kvinnor när det gäller ekonomiskt stöd och fördelning av träningslokaler för motion och idrott inte är acceptabel.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över hur stödet till idrotten påverkas vid en avreglering av spelmarknaden.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om idrottsområdet och stöd till enskilda aktiva barn genom det lokala aktivitetsstödet, LOK.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statligt stöd till motion och idrott i än högre utsträckning bör kanaliseras till flick-, pojk- och breddidrotten.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydlig och lättförstådd kundinformation för att stärka konsumentens möjlighet att prioritera näringsriktiga, hållbara och nyttiga livsmedel.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav bör ställas i all offentlig upphandling på ekologiskt producerade livsmedel.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över eventuella hälsoeffekter av punktskatter på socker.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för ingrediensmärkning så att sockerhalt alltid tydligt framgår i livsmedelsindustrins produkter.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om innehållsdeklarationer av godis.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka regelverket mot barnreklam och initiativ till internationellt samarbete inom detta område.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för sponsring och företags allmänna medverkan i skolor.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa kvalitetskrav angående skolmat i skollagen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rekommendationer.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn i gymnasiet bör ha rätt till näringsriktiga måltider.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av frukost i skolan.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa det danska exemplet och kraftigt begränsa den tillåtna nivån av transfetter i livsmedel och helt förbjuda framställningen av transfetter i livsmedelsproduktionen.8 begär att regeringen återkommer med förslag till lag med krav på konsumentinformation på förpackningar om transfetter, så länge de tillåts i livsmedel.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regelverken för tobaksförsäljning behöver skärpas och att regeringen ska låta utreda huruvida licensiering av tobakshandeln är en lämplig metod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ är nödvändiga för att stärka icke-rökarnas möjligheter att slippa utsättas för passiv rökning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den restriktiva svenska alkoholpolitiken bör upprätthållas med en bibehållen skattenivå.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör agera för en hög miniminivå på alkoholskatter inom EU.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , med hänsyn till folkhälsan, bör återinföra införselkvoter för alkohol i nivå med dem som gällde före EU-inträdet.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör driva frågan om totalt förbud för alkoholreklam inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till särskilda avgiftningsplatser för kvinnor som missbrukar narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klargöra spelberoendes rätt till bistånd i form av behandling enligt socialtjänstlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att öka kunskaperna om de skadliga sidorna av spel och spelande samt föreslå åtgärder för att hantera den oroande utvecklingen på området. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att annonsering och reklam för alla spel om pengar bör förbjudas.7 1 Yrkande 2 hänvisat till AU. 2 Yrkandena 4 och 40 hänvisade till TU. 3 Yrkandena 5, 7, 11 och 30 hänvisade till CU. 4 Yrkandena 8, 10 och 12 hänvisade till FöU. 5 Yrkandena 9 och 26 hänvisade till FiU. 6 Yrkandena 15, 19, 20, 31, 32, 34 och 35 hänvisade till UbU. 7 Yrkandena och 48 hänvisade till KrU. 8 Yrkandena 25, 28, 29, 33, 36 och 37 hänvisade till MJU. 9 Yrkandena 27 och 4143 hänvisade till SkU. Folkhälsa är ett mycket vitt begrepp, som sträcker sig över i stort sett alla livets områden och har en nära koppling till hållbar utveckling både ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Den nya svenska folkhälsopolitiken utgår från elva målområden som fokuserar på de faktorer i samhället som påverkar folkhälsan, det vill säga på livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor. Fokus på bestämningsfaktorer för hälsa är ett viktigt strategiskt vägval i den nya folkhälsopolitiken. Istället för att utgå från sjukdomar eller hälsoproblem vid formulering av mål för folkhälsoarbetet har hälsans bestämningsfaktorer valts som utgångspunkt det vill säga de faktorer i samhällsorganisationen och människors livsvillkor samt levnadsvanor som bidrar till hälsa och ohälsa. Fördelen med att utgå från bestämningsfaktorer är att målen blir åtkomliga för politiska initiativ och beslut och därmed kan påverkas genom olika typer av samhällsinsatser. Ansvaret för målen är fördelade mellan olika aktörer och nivåer i samhället. Det övergripande målet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. de gröna anser att ett tydligt regionalt samordningsansvar behövs för att insatser lokalt och regionalt ska få bättre genomslag i samhällsplaneringen. Det är värt att notera definition: Hälsa är inte bara frånvaron av sjukdom utan ett tillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. definierar folkhälsoarbete som planerade och systematiska insatser för att främja hälsa och förebygga sjukdom. Att satsa på folkhälsa är att göra reella investeringar. Satsningarna är viktiga för individer, men också för samhället i stort. Det påverkar strukturer, ungefär som infrastruktursatsningar, men det krävs en ökad medvetenhet om behovet. I en hälsoekonomisk rapport från CDUST-landstingen Förebygga eller bota, om kostnadseffektiva sjukdomsförebyggande metoder i hälso- och sjukvården ställer man sig frågan: Varför är botad cancer värdefullare än förebyggd? Den pekar på folkhälsoarbetets dilemma. I den här motionen lägger vi förslag inom några av de områden som vi anser har stor betydelse för folkhälsan, däribland förslag på förstärkning av lokalt folkhälsoarbete och utredningar om punktbeskattning av vissa varor. Strukturen följer de folkhälsopolitiska målen. 3Skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen det övergripande målet har ansvar för uppföljningen av de 11 folkhälsopolitiska målen på nationell nivå. För att nå folkhälsomålen krävs ett aktivt och medvetet arbete med särskilda satsningar. För att de verkligen ska få genomslag anser vi att det behöver finnas ett samordningsansvar på regional nivå. Aktivt och praktiskt arbete behöver ske närmare de konkreta verksamheterna. Ett exempel på ett väl utvecklat folkhälsoarbete är det som sker i , där en särskild folkhälsoenhet finns i regionens regi, men som fungerar som motor för både kommunerna och regionen som helhet. Vi anser att aktivitet på det folkhälsopolitiska området behöver främjas. Vi anser att landstingen/regionerna bör ges ett samordningsansvar för arbetet med de 11 folkhälsopolitiska målen på regional nivå. Detta ansvar bör lagstadgas. Vi vill därför i enlighet med vår budgetmotion 2006/07:So452, tillsätta 15miljoner kronor för att förstärka detta arbete, fördelat utifrån länens storlek. Därtill vill vi avsätta anslag till konkreta projekt kopplat till ett eller flera av de folkhälsopolitiska målen. Ansökningar sker av kommuner och landsting/regioner gemensamt, men kan givetvis även gälla frivilligorganisationers eller på annat sätt sammansatta projekt. Kommunen och /regionen ska dock vara eniga om projektbeskrivningen och dess koppling till ett eller flera av de folkhälsopolitiska målen. För detta ändamål avsätter vi i vår budgetmotion 2006/07:So452 . Medlen söks hos . 4Delaktighet och inflytande i samhället målområde 1 Bestämningsfaktorer inom detta målområde är bland annat jämställdhetsindex, andel sysselsatta i arbetskraften, etnisk diskriminering, attityder, boendesegregation, valdeltagande, aktivt medlemskap i förening, möjlighet till utevistelse och sociala kontakter och deltagande i kulturell verksamhet. Delaktighet och inflytande har stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Reellt inflytande innebär bland annat att som konsument ha möjlighet att göra fria och upplysta val. Konsumenter ska ha möjlighet att bedöma om en vara framställs på ett, ur rättvise- och miljösynpunkt, acceptabelt sätt. Vi arbetar för att få lagar som garanterar fullständig konsumentupplysning, starka konsumentorganisationer och tydliga rättigheter för konsumenten. Vi anser att det är viktigt att införa kvalitets- och hälsokontroller av varor och tjänster. Starkare skydd behövs även för offentliga tjänster som skola, vård och omsorg där medborgarna saknar möjlighet att ställa krav. Det offentliga ska ha möjlighet att utnyttja sin konsumentmakt genom att ställa krav på sociala kriterier och miljökriterier i den offentliga upphandlingen. Köpfrid, eller begränsning av reklam, är något som behöver utvecklas. Reklam försvårar ofta konsumenternas möjligheter att göra fria val. Den spelar gärna på människors osäkerhet och känslor i stället för att ge saklig varuinformation. Konsumtionssamhället hålls vid liv av skapade och konstlade behov. Dessutom gynnar reklam stora och kapitalstarka företag på mindre företags bekostnad. Vi har heller inte möjlighet att välja bort all reklam ur våra liv, utan matas ständigt med kommersiella budskap. vill begränsa reklamens utbredning och motarbeta reklam som inte efterfrågas. Public service ska vara fri från reklam. Reklam riktad mot barn ska vara förbjudet, och vi vill att förskolor och skolor ska vara fredade från reklam. Vi ser det som viktigt att kommunerna är restriktiva i sin hållning till reklam i offentliga miljöer. Vi motsätter oss den ökande sexualiseringen av det offentliga rummet. Människor måste kunna återta rätten till sina tankar och sin integritet. Sexistisk reklam och annan objektifiering av kvinnor och män ska vara förbjuden. Också reklam som skapar en snedvriden bild av relationen mellan man och kvinna ska ifrågasättas. Fler och större stormarknader bidrar till att allt färre kan klara sina dagliga inköp inom gång och cykelavstånd. Att samhället tillåter en utveckling där bilen blir en förutsättning, innebär en diskriminering av många både unga och gamla. Levande stadskärnor och närbutiker underlättar daglig motion för äldre och ger förutsättningar för att på egen hand klara sig högre upp i åldern. Detta är en viktig del för självkänslan och därmed för hälsan. Vi driver frågan om sänkt arbetstid av flera skäl, däribland folkhälsan. Dagens samhällssystem är ohållbart inte bara produktionsmässigt utan också miljömässigt och socialt. Vi anser att samhället behöver växa utifrån en världsbild som inte är inriktad på materiell konsumtion utan mer på solidaritet, självtillit och livskvalitet. Konsumtionssamhället och de allt högre kraven på produktivitet leder till stressrelaterade sjukdomar som ångest, oro, sömnsvårigheter, depression, högt blodtryck och psykosomatiska symtom. Om vi inför sex timmars arbetsdag får vi ett bättre samhälle med mer tid för varandra och för annat än arbete, och därigenom bättre hälsa samt mindre sjukdom. De sociala vinsterna är stora. Det är orimligt att stora grupper arbetar så mycket att de blir sjuka som andra inte får arbeta alls. Vi vill därför ha en generell arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag. Som ett första steg vill vi att ett beslut tas om att sänka veckoarbetstiden . Vi vill redan nu ge alla som vill rätt att gå ned i arbetstid till . vill vi ge föräldrar och barn mer möjlig tid tillsammans, därför har vi lagt ett förslag som vi kallar Tid för barn. Föräldrar med barn som går ned i arbetstid till eller mindre ska få en ekonomisk ersättning för att täcka upp en del av den lägre inkomsten. Beloppet föräldern då får är före skatt. Det ska vara möjligt för båda föräldrar att gå ned i arbetsbeloppet med vårt förslag. 5 Ojämlika livsvillkor bidrar till psykisk ohälsa målområde 13 Många av de nutida besvären hänger intimt samman med människans levnadsvillkor och psykosociala faktorer. ökade arbetslösheten och sjukskrivningar som det sociala skyddsnätet försämrades. I spåren av detta följde ekonomiska problem och en ökning av psykiska symtom. Det handlar inte enbart om personer med psykiatriska diagnoser utan också om tillfälliga psykiska kriser. Enligt är det den psykiska ohälsan, som i första hand inte kräver behandling av medicinska specialister, som har ökat. Det gäller till exempel ångest- och depressionstillstånd. Ökningen är större bland kvinnor än bland män. Även hos barn och ungdomar har ångeststörningar och depressioner blivit vanligare. Beredskap måste finnas för tidiga insatser för barn och unga i samarbete mellan anhöriga, barn- och ungdomspsykiatrin, barnavårdscentraler, förskolan, skolan, ungdomsmottagningar, fritidsverksamheten och andra i barns och ungas närhet. Vi vet också från en rad studier att psykisk ohälsa är omfattande bland personer som invandrat till . Det handlar bland annat om sambanden mellan otrygghet och psykisk ohälsa, som delvis kan bero på traumatiska krigs- och våldsupplevelser, förlust och separation från släkt och vänner. undersökningar visar att fler flyktingar mår sämre . Det tar därför innan de kan komma in i samhället. Vi vill uppmärksamma detta särskilt i folkhälsoarbetet, urskilja vad det handlar om, jobba aktivt mot diskriminering, oförståelse för PTSD (Post Traumatic Stress Disorder) och annat som kan vara av vikt i sammanhanget. 6Sunda och säkra miljöer och produkter målområde 5 Inom målområdet påverkas hälsan av 10 bestämningsfaktorer, bl.a. kväveoxid, marknära ozon, långlivade organiska ämnen i bröstmjölk, långlivade organiska ämnen i föda, UV-instrålning och miljöer som kan relateras till skador. Dessutom påverkas hälsan av elektromagnetiska fält, buller, radon i bostäder och produkter som kan relateras till skador. Vår omgivande miljö är av stor betydelse för folkhälsan. luft, rent vatten och gröna miljöer är grundläggande, liksom goda kunskaper om hur främmande ämnen påverkar vår hälsa. Yrkanden som gäller kemikaliseringen av vår vardagsmiljö kopplat till folkhälsan samlade vi i motionen Kemikalieexponeringens konsekvenser för folkhälsan. Huvuddelen av förslagen tog utskotten inte närmare ställning till med anledning av det arbete som planeras med anledning av EU:s nya kemikalielagstiftning och som ännu ej är klar. ansåg sig dock ha stor förståelse för motionens yrkanden. Gröna miljöer har stor betydelse, både för människors välbefinnande och som lunga åt staden. Grönskan renar luften från stoft och avgaser, dämpar buller och påverkar även stadens klimat positivt genom att grönskan dämpar vindar, höjer luftfuktigheten och utjämnar temperaturskillnader. Vi ser det därför som viktigt att kommunerna kartlägger och inventerar sina grönområden. Målet bör vara att öka medborgarnas kunskaper om gröna miljöers betydelse och därmed öka förståelsen för den kommunala kostnaden, samt sist men inte minst öka användningen av de gröna miljöerna. Luftföroreningar skadar barns lungor för livet, och förkortar våra liv lika mycket som trafikolyckor. Nedsatt lungkapacitet är en riskfaktor som ökar dödligheten i både lungsjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar. Partiklar i luften har störst negativ effekt och orsakar så mycket som 5000 förtida dödsfall och marknära ozon som orsakar ca 2000 dödsfall . Till det kommer ökad dödlighet i cancersjukdomar som uppskattas till flera hundra i (regeringens skrivelse 2005/06:205). Överexponering av kvävedioxid beräknas enligt IVL, , leda till nästan 3000 dödsfall (uppgifterna av de olika studierna kan dock inte adderas, då beräkningsmetoderna skiljer sig åt). Sambanden är sådana att varje åtgärd som minskar antalet partiklar i luften påverkar vår hälsa. Biltrafiken är huvudkällan till dessa skadliga ämnen, och det är därför viktigt med bättre reningsmetoder, miljövänligare drivmedel och bättre motorer. Nollutsläpp ska eftersträvas. Vi arbetar för att minska bilberoendet och därmed användningen av bil. vill vi öka satsningar på kollektivtrafiken. För att utsläppen ska minska är det viktigt att människor uppmuntras att utnyttja kollektiva färdmedel, till samåkning och till att gå och cykla i större utsträckning än . Försöket med trängselavgifter i har varit ett viktigt steg i den riktningen och ledde till förbättrad stadsluft och minskade beräknade dödsfall med 30 dödsfall . Fler initiativ i den riktningen är nödvändiga. Att ständigt utsättas för ljud och oljud framkallar stress. Nära 1 miljon människor besväras av buller i sina bostäder och 1,6 miljoner störs av vägtrafikbuller. drabbas ett antal människor av hörselskador i miljöer med för höga ljudnivåer. Enligt har 1,5 miljoner svenskar någon form av tinnitus, varav 50000 mycket svår. Studier har visat ett samband mellan trafikbuller och högt blodtryck, som är en av de starkaste riskfaktorerna för att få hjärtinfarkt (Arbets- och miljömedicin, , ). Vi anser att problemen med buller ska ha hög prioritet i folkhälsoarbetet. Därför bör regeringen ge lämpliga myndigheter, t.ex. länsstyrelserna, i uppdrag att lämna förslag på åtgärder. Länsstyrelserna bör även inventera vilka åtgärder kommunerna vidtagit för att minska bullret i respektive kommun. har inte velat behandla frågan, i avvaktan på den nya plan- och bygglagstiftningen. Vi vill se mer forskning kring dels buller och dess påverkan på människors hälsa, dels kring hur bullret från bilarna och bilåkandet kan minska. Möjligheten att införa generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer i offentliga lokaler, i linje med intentioner, bör utredas. Vi anser att en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler bör införas. Bullerfria rekreationsområden behövs, i exempelvis fjäll- och skärgårdsmiljöer, med strängare regler för motorbåtar, snöskotrar och annat som annars förorenar tystnaden. Bristen på konsumentinformation om strålning från mobiltelefoner är stor. eller aldrig förekommer uppgifter på mobilerna eller i marknadsföringen om strålningen trots regelbundna larmrapporter om hälsoriskerna med stor användning, speciellt för barn och ungdomar. En EU-studie där tolv forskargrupper deltog visar att mobilstrålning kan orsaka skador på arvsmassan i form av DNA-brott. Andra studier visar på risker med celldöd, skador på nervceller och förändringar på könsceller. En studie från brittiska strålskyddsinstitutet varnar för riskerna med att barn använder mobiltelefoner i ökad omfattning. har länge krävt en mer aktiv roll från samhället när det gäller mobiltelefoner och strålning. Det är uppenbart att tillverkarna inte tagit allmänhetens oro på tillräckligt stort allvar bolagen borde informera bättre. skulle kunna ta fram en egen aktuell förteckning, precis som deras tyska motsvarighet har gjort.