mot · GT02Fi10 · 2006-05-03 00:00:00 — Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 3:e plats . Diagram 6.7 Relativ BNP-utveckling, /och /23 19702005 Anm.: omfattar samtliga . 23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. Data är prognoser. 6.4.3Sveriges tillväxt verklighet eller chimär? Socialdemokraterna framhäver gärna i många sammanhang den relativt goda tillväxten som uppvisat . var tillväxten i genomsnitt , vilket är markerat högre än snittet för EU-15 på , eller snittet för tillväxten de 25 åren på . Få konkreta resultat har dock synts av den höga tillväxten. Och märkligt nog har inte hämtat igen något i tillväxt- och välfärdsligor, när man korrigerar för den köpkraft som tillväxten medfört för gemene man. Anledningen till detta kan vara en statistisk chimär. BNP mäts nämligen i volymtermer, vilka räknas fram genom att försäljningen av varor och tjänster delas med prisindex inom relevanta delar av ekonomin. Det innebär också att prisutvecklingen spelar en avgörande roll i vilket utfall som BNP-siffrorna får. I det här avseendet kan det vara värt att lyfta fram den svenska utrikeshandeln, som ensam svarar för omkring en tredjedel av volymtillväxten i . Här finner man en märklig trend när det gäller relationen mellan export- och importpriser. Det visar sig nämligen att successivt fått mindre och mindre betalt för de varor vi exporterar i relation till vad vi betalar för importen. Detta bytesförhållande, som också kallas terms of trade, har försämrats med . har i en promemoria medgivit att detta medfört att omkring en halv procentenhet av den årliga tillväxten aldrig resulterat i någon faktisk förbättring av köpkraften. Detta kan man också se när man korrigerar BNP för bytesförhållandet genom att beräkna real BNP. Som diagram 6.8 nedan visar så har bara genom denna korrigering haft samma tillväxt som EU-15 . Diagram 6.8 Real BNP-utveckling, visavi EU-15 19952004 Källa: SCB och . SCB har därtill börjat väga in effekten av att alltfler svenska företag flyttat ut produktion till låglöneländer. Kvar i blir då bara värdet av produktutvecklingen, den s.k. merchanting-vinsten. Bara gav merchanting ett bidrag till BNP på . Ett bidrag som alltså inte renderar fler jobb i vår egen ekonomi. Men mätproblemen i BNP stannar inte här. SCB medger att ytterligare överskattningar i BNP kan finnas i effekterna av såväl outsourcing (utlejning) av underleveranser och tjänster som offshoring (utflyttning) av den reguljära verksamheten. Statistiken kan alltså i värsta fall vara så missvisande att BNP-utveckling i själva verket varit sämre än i genomsnittet för EU-15 . 6.4.4Glädjekalkyl eller realism bakom hög svensk tillväxt? BNP väntas trots en inbromsande internationell konjunktur utvecklas väl . bedöms av regeringen utklassa samtliga de nordiska länderna, liksom EU-15 och . Däremot når vi fortsatt inte i närheten av tillväxttalen i . Se tabell 4.2 nedan. Frågan är dock hur mycket realism som ligger bakom kalkylen, inte minst när det gäller åren efter valåret. Som visades i avsnitt 4.1 så tenderar BNP-tillväxten i att vika när löfteskarusellen under valåret ska betalas de nästföljande åren. Eftersom regeringens politik i detta avseende är närmast identisk med valet så vore det rimligare att anta att tillväxten hamnar närmare två än under både 2007 och 2008. Tabell 6.5 BNP-utveckling i och i omvärlden 20062008 enligt budgetpropositionen Källa: Prop. 2005/06:100. 6.5Konjunkturella intäkter döljer svaga statsfinanser av ökande statsskuld har lånekarusellen äntligen gjort halt. hann vänsterkartellen med att öka på statsskulden med från valet till och med slutet av 2005 (se diagram 6.9). Den ökade statsupplåningen skedde trots att såväl kommunsektorn som ålderspensionssystemet visade överskott eller var nära balans. Endast började statsfinanserna uppvisa överskott igen av ständiga underskott. Diagram 6.9 Statsskuldens storlek per den 31/12 väntas statsfinanserna visa överskott. Regeringen räknar med samlade överskott på . Det är en väsentlig förbättring jämfört med höstens budgetproposition. Frågan är dock hur bestående denna förbättring kommer att bli? Förbättringen av statsfinanserna beror nämligen till stor del på deras starka konjunkturkänslighet. När den inhemska efterfrågan tilltar och sysselsättningen tilltar så minskar i regel den offentliga sektorns kostnader för arbetslöshetsunderstöd som skatteintäkter ökar. Till detta kommer också effekten av räntebeläggningen av företagens periodiseringsfonder som bidragit till oväntat stora skatteintäkter från bolagsskatt. Dessa engångsintäkter uppgår till både 2005 och 2006, vilket motsvarar av BNP . Statsskulden ökade med ca . Tack vare en hög tillväxt i BNP så har dock statsskuldens andel av ekonomin minskat till av BNP . Det är dock nästan mer än den nivå, också av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 19901991. Statsbudgetens underliggande saldo3 beräknas enligt ESV till i underskott 20022006 enligt den senaste prognosen (). Det är en förbättring jämfört med . Statsbudgetens underliggande saldo beräknas alltså uppgå till , 2007 och 2008. Diagram 6.10 Statsbudgetens underliggande saldo 19992008 Källa: ESV, budgetprognos 2006:1. Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 6.5.1Engångseffekter överskuggar stora underskott Den underliggande utvecklingen av statsbudgeten, mätt som finansiellt sparande, beräknas till ett samlat underskott på till och med . Det är en förbättring med jämfört med samma prognos , framför allt när det gäller underskottet . Den övervägande delen av denna förbättring beror dock främst på engångsintäkter. Dessa uppgick till , och väntas de uppgå till . Engångsintäkter har länge varit en stadig inkomstkälla för staten. har staten haft engångsintäkter på . Det är delvis intäkter från utförsäljningar, som exempelvis och delar av aktierna i . Omläggningen av pensionssystemet har också bidragit, liksom regelförändringar i bolagsbeskattningen som givit upphov till stora engångsintäkter under framför allt 2005 och 2006. Som diagram 6.11 visar har engångsintäkter stått för en ansenlig del av intäkterna, och varit större än överskottsmålet i den offentliga sektorn. Diagram 6.11 Engångseffekter, netto Källa: ESV, egen beräkning. De stora engångsintäkterna har möjliggjort en underbalanserad statsbudget trots att den borde ha varit i balans. Diagram 6.12 visar att statsskuldens andel av BNP med ett balanskrav på staten hade kunnat minskas betydligt fortare än vad som faktiskt varit fallet under de gångna tio åren. Engångsintäkter har därför till stor del finansierat den offentliga utgiftsexpansion som ägt rum under Socialdemokraternas styre. anser att det är en farlig väg för framtiden att i så stor grad bygga de offentliga åtagandena på tillfälliga inkomster. Diagram 6.12 Faktisk och möjlig statsskuld med ett balanskrav på staten Källa: ESV, egen beräkning. 6.5.2Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioneringar är fortsatt utom kontroll Utgifterna för ohälsan (utgiftsområde 10 i statsbudgeten) upptar enligt preliminära beräkningar av statsbudgetens utgiftssida. Utgifterna har ökat med per arbetsdag . var de samlade utgifterna på detta område . beräknas de nu till . Regeringen räknar med att kostnadsökningen har avtagit och hävdar att detta kan finansiera nya utgiftsreformer. anser dock att det finns ett konjunkturellt samband mellan kostnader för sjukskrivningar och sysselsättningen. Ökad sysselsättning betyder fler sjukskrivna. Därför anser verket att denna siffra kommer att öka igen i takt med att sysselsättningen ökar. Sammantaget innebär detta att även om utgifternas ökningstakt på detta område hejdas något så förväntas ohälsoutgifterna fortsätta att växa . 6.5.3Kraftiga utgiftsökningar i tilläggsbudget Socialdemokraterna föreslår nya ofinansierade utgifter under utgiftstaket på tilläggsbudget nummer ett på . antar regeringen en betydligt mer optimistisk utgiftsprognos, delvis till följd av att sparsamma myndigheter inte tillåts använda sina anslagna medel. Av budgeteringsmarginalen kvarstår därefter . Det motsvarar endast strax under av de takbegränsade utgifterna. Även för är budgeteringsmarginalen orimligt låg. Av ett utgiftstak på har utgifter på redan intecknats. Kvarstår gör en marginal för oförutsedda utgifter på bara . Sammantaget utgör budgeteringsmarginalen bara en hundradel av de takbegränsade utgifterna. 6.6Socialdemokraterna klarar inte utmaningarna från omvärlden Tillvaron blir alltmer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Detta förhållande ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas? Finns vårt land med på listan över tänkbara länder när etableringar och investeringar planeras? Är företagsbeskattningen tillräckligt konkurrenskraftig i förhållande till omvärlden? Är inkomstskatterna så utformade att de snarare attraherar än stöter bort människor med expertkunskaper? Har vi stabila och gynnsamma spelregler för företagen? Tyvärr blir svaren på flertalet frågor av den arten nedslående, nedslående med tanke på den fortsatta massarbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t.ex. vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tycks Socialdemokraterna inte ta någon som helst hänsyn till, trots att de efter långa vedermödor låtit tillsätta en utredning i ämnet. Utredningen har lämnat ett angeläget betänkande (, SOU 2002:47), men ännu saknas verkningsfulla åtgärder. I stället fortsätter den politik som Socialdemokraterna för att bädda för ett successivt utländskt övertagande av det svenska näringslivets pärlor. På mindre än har ägarförhållandena i några av mest namnkunniga verkstadsföretag förändrats dramatiskt. har det utländska ägandet fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc. vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portföljjusteringar är en viktig förklaring till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta är bevis på att den globaliserade världens villkor för investeringar, sparande och företagande har förändrats i grunden. De statliga AP-fondernas styrelser och större delen av det svenska folket inser detta. Men det gör uppenbarligen inte landets socialdemokratiska regering. 6.7Fortsatt straffskatt på svenskars sparande i Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Den höga och skadliga beskattningen på risksparande driver företag och arbetstillfällen ut ur landet. Bakgrunden till de ökade utförsäljningarna är att svenskt ägande är utsatt för en särskild straffskatt. Svenska ägare drabbas av den numera nästintill unika förmögenhetsskatten, och fram till också av en konfiskatorisk arvs- och gåvoskatt som gjort det hart när omöjligt att låta nya generationer företagare ta över det som idoga entreprenörer byggt upp under ett livsverk. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men Socialdemokraterna behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge lagret räcker. Att ägarskapet hamnat i utlandet har också fått effekter på företagens basering. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Denna utveckling har bromsats , delvis som en följd av färre internationella företagsfusioner i spåret av börsraset . Inget har dock gjorts för att undvika att en ny flyttsituation uppkommer. Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar. 6.7.1Fastighetsskatten ökar fler tvingas att flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende hålls oförändrat. Så är inte fallet. Trots att skatteuttaget som andel av BNP faktiskt minskat något , har uttaget av fastighetsskatt i reda pengar fortsatt att öka. till 2006 inträdde nästa uppskrivning av taxeringsvärdena. Då väntas intäkterna från fastighetsskatten öka ytterligare kraftigt. Totalt beräknas statens intäkter från fastighetsskatten öka med totalt () till . Räknat blir ökningen , eller . Trots att regeringen infört en mycket begränsad begränsningsregel för de med allra lägst inkomster så kommer många hårt arbetande familjer att tvingas sälja sina hus enbart på grund av fastighets- och förmögenhetsskatterna . 6.7.2Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde Lönebildningen har en helt central funktion för en fortsatt god välfärdsutveckling. Mot bakgrund av detta är det förvånande att Socialdemokraterna underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset för en bristande lönebildning och en illa fungerande arbetsmarknad är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden, vilket ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. Under har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta rättats till genom ständigt återkommande devalveringar med försvagad köpkraft som följd. borde den vägen vara stängd och låginflationspolitiken etablerad även om kronkursen är flytande. Att efter folkomröstningen om euron för överskådlig tid kommer stå utanför EMU:s tredje steg gör det än mer angeläget att lönebildningen fungerar tillfredsställande. Svenska avtal måste stå i samklang med konkurrentländernas om vi ska lyckas bringa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen genom fler riktiga jobb. () gör en årligt återkommande utvärdering av lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den första upplagan för regeringen, därefter har ytterligare fyra redogörelser lämnats. Av dessa rapporter framgår vilken central och i vissa delar helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomins utveckling, såväl när det gäller sysselsättningen som tillväxten. I diagram 6.13 visas den senaste bedömningen av vad en lönebildning som syftar till en procentenhet lägre jämviktsarbetslöshet betyder för sysselsättningsutvecklingen. För att uppnå detta krävs att timlönerna utvecklas 0,50,långsammare än i huvudscenario. Effekten skulle därtill bli att BNP växer 0,50,snabbare än i huvudscenariot. Med bibehållet skattetryck skulle det ge ca i starkare statsfinanser, vilket exempelvis kan användas till att förbättra de offentliga verksamheterna eller genomföra nödvändiga skattesänkningar. Diagram 6.13 Lönebildningens betydelse för sysselsättningsutvecklingen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen 2064 år Enligt () väntas de svenska arbetskraftskostnaderna i genomsnitt öka . Detta är betydligt högre än den senaste femårsperioden och innebär trots en stark produktivitetstillväxt att vi tappar i konkurrenskraft mot några av våra viktigaste konkurrentländer. Det finns också betydande risker mot bakgrund av den demografiska utvecklingen framöver. När det stigande antalet pensionärer ska ersättas med annan arbetskraft, riskerar lönekostnaderna att stiga snabbare än vad som är långsiktigt hållbart. Det gäller särskilt om matchningen av arbetskraften gentemot de lediga tjänsterna inte fungerar, exempelvis till följd av geografisk trögrörlighet eller brist på utbildade inom specifika områden. Om Socialdemokraterna genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa det företagarklimat i världsklass som f.d. näringsminister talade om, hade förutsättningarna att nå sysselsättningsmålet varit bättre. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på en svag internationell konjunkturutveckling samt på penningpolitik. Vi noterar att när den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi då är det Socialdemokraterna som tar åt sig äran. Men när det går sämre har samma socialdemokrater lämnat kommandobryggan för att från åskådarplats skylla på omvärlden eller andra institutioner. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är: Den höga produktivitetstillväxten ger utrymme för jämförelsevis snabbt stigande reallöner. En mer återhållsam löneutveckling skulle dock leda till att jämviktsarbetslösheten blir lägre och därmed till att sysselsättningen kan bli varaktigt högre. Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och ett svek mot den svenska befolkningen. Inte minst mot bakgrund av att det stundar en omfattande avtalsrörelse på den svenska arbetsmarknaden borde regeringen skyndsamt tillse att åtgärder vidtas som motverkar att för de kommande två tre åren drar på sig löneökningar som överstiger dem i vår omvärld. Att stillasittande se på riskerar annars att leda till avtal som omöjliggör den viktiga uppgiften att minska arbetslösheten och få människor att gå från utanförskap till försörjning genom eget arbete. 6.8Utanförskapet fortsätter att öka Det totala olyckstalet, summan av kostnaderna för arbetslöshet, sjukfrånvaro och sjukersättning/förtidspensioner, ser ut att stabiliseras . Då bör man dock ta i beaktande att Socialdemokraternas beräkningar är optimistiska inte minst när det gäller kostnaderna för sjukfrånvaron. Ser man till det totala antalet personer som försörjs av sociala ersättningar så sker dock ingen större förbättring. väntas 1051000 människor vara heltidsberoende av sociala ersättningar för sin försörjning. Det är 15000 fler än 2002 (se tabell 6.6). Tabell 6.6 Personer försörjda av sociala ersättningar Källa: (). Anm. En helårsekvivalent motsvarar en person som försörjs med full ersättning under . Det vill säga att två personer som varit arbetslösa var motsvarar en helårsekvivalent tillsammans. Ser man till SCB:s arbetskraftsundersökning och statistik från så är det omkring 710000 personer som är helt eller delvis frånvarande från arbetet i till följd av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Det motsvarar nästan 640000 helårsarbetskrafter som uteblir. Därtill ska läggas 246000 öppet arbetslösa , drygt 144000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och 196000 personer som är latent arbetssökande (dvs. de vill jobba, men söker inte aktivt efter ett arbete). Av de latent arbetssökande är nästan 113000 personer studerande som ofta ofrivilligt genomgår en högre utbildning i väntan på ett jobb. Till utanförskapsstatistiken ska också läggas 270000 personer som är undersysselsatta, dvs. personer som har ett arbete ofta tidsbegränsat och som skulle vilja arbeta mer men inte kan det på grund av arbetsmarknadsskäl. Sammantaget var den totala frånvaron från arbetsmarknaden drygt 1,5 miljoner människor en vanlig arbetsdag, vilket motsvarar mer än var femte svensk i arbetsför ålder. Källa: SCB Arbetskraftundersökning, . Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av befolkningen i åldrarna faktiskt befinner sig i arbete, medan i samma grupp är sjukfrånvarande. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. Totalt var det drygt 300000 personer som var semester-, friårs- eller föräldralediga och som därigenom inte heller kunde bidra till produktionen. I sitt utredningsmaterial visade regeringens sjukskrivningsutredare att den faktiska andelen människor () i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagram 6.14 har detta korrigerats, så att det är andelen sysselsatta i befolkningen som redovisas i enlighet med SCB:s Arbetskraftsundersökning. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Som framgår så har andelen i arbete fallit . Det beror inte minst på den skenande sjukfrånvaron, men också på att regeringen genomdrivit åtgärder, t.ex. friåret, som gör att sysselsättningen per automatik överskattas. Människor som är sjukskrivna räknas nämligen som sysselsatta, liksom de friårslediga och deras vikarier. Diagram 6.14 Sysselsättningsbubblan andelen reguljärt sysselsatta Källor: SCB Arbetskraftsundersökningen. Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade till följd av frånvaron på arbetsmarknaden. Det medför också ett omätbart lidande i form av förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när drygt 710 000 personer i arbetskraften är helt eller delvis sjukskrivna eller förtidspensionerade. Incitamenten för dessa människor att återgå till arbete är ofta små. Nio av tio sjukskrivna kvinnor skulle till och med förlora på att gå tillbaka till arbete, enligt en studie från som publicerades på . Detta skapar en brist på arbetskraft massarbetslösheten till trots. Härigenom förvärras den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt över våra viktigaste konkurrentländers. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 6.9Välfärdens sprickor blottläggs alltmer Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , eller nästan 18 000 platser färre jämfört med (se avsnitt 5.6). behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Socialdemokraternas försök att lagstiftningsvägen genom den s.k. stopplagen utestänga privata entreprenörer och sparkapital från t.ex. aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är både cyniskt och kontraproduktivt. Människor har rätt att ställa sig flera frågor om tillståndet för den svenska välfärden: Varför ska gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som Socialdemokraterna hävdar? Hur kunde sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals mål som väntar på domar i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort larmrapporter om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden består och i vissa delar förvärras.