mot · GU02Fi248 · 2006-10-31 00:00:00 — Ökad jämlikhet och minskad inkomstspridning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen strategi för ökad jämlikhet och minskad inkomstspridning. En rättvis granskning av regeringens budgetproposition visar att den föreslagna politiken kommer att öka ojämlikheten i landet. Hushållens ekonomiska standard förväntas fortsätta att öka, men det är en ökning som sker på ett sätt som får vårt samhälle att glida isär. visar att nästan hälften av ökningen av nettoinkomster sker för dem som tjänar , som de som tjänar mellan 154000 och 187000 får nöja sig av den totala ökningen. Det finns en ganska bred politisk enighet om de högt satta målen i för en jämn fördelning av den ekonomiska välfärden, men när utvecklingen studeras visar det att politiken måste vara målmedveten och kraftfull för att begränsa de inkomstskillnader som ökat . Av budgetpropositionens fördelningspolitiska särtryck framgår det att det framför allt var andra hälft som inkomstspridningen tog fart. Olika insatser från den tidigare gjorde att spridningen därefter stannade upp och som det står i budgeten har varit stabil. Internationella jämförelser visar att tillsammans med ytterligare något nordiskt land ligger i topp när det gäller ekonomisk jämlikhet och liten inkomstspridning. Ett försvar av den positionen kräver övertygelse och engagemang. Synen på jämlikhet är djupt ideologisk och utgör kanske den främsta skiljelinjen mellan partier. Det är min uppfattning att frihet förutsätter jämlikhet och jämlikhet är större än rättvisa. Rättvisa begränsar politikens ansvar och syftar till att forma likvärdiga förutsättningar, men jämlikhet är i större mening mätbart och handlar om utfall av den förda politiken. Den utjämning som ökad jämlikhet innebär omfattar så mycket mer än privatekonomi. Jämlikhet är en frihetsidé Jämlikhet blir så ett övergripande värde mot vilket man mäter tillståndet i samhället och en uttalad färdriktning, nämligen minskade klyftor. Målsättningen blir en önskad förändring av maktförhållandena i det svenska samhället. Jämlikheten som mål och arbetssätt kan inte begränsas eller hänvisas till ett enskilt politikområde utan omfattar all verksamhet. Den sträcker sig med naturlighet in i kultur- och utbildningspolitik, barnens och ungdomarnas vardag, vården och omsorgen, jobbet och fritiden, boendet och biståndet. Jämlikheten i syfte att uppnå utjämnande effekter är effektiv och mätbar i de flesta politikområden. Regeringens förslag till budget saknar helt rättviseprofil. Aktiv fördelningspolitik förefaller inte vara ett politiskt mål eller verktyg för förändring. Den sammanställning av förändringen av nettoinkomster för olika decilgrupper som gjorts av ger skäl till oro för alla som tror på jämlikhet och minskade klyftor i samhället. Resultatet av budgeten är följande: Inkomstgruppen och uppåt kan räkna hem hela 26,5procent av den totala nettoinkomstökningen, gruppen 331000412000 . Inkomstgruppen 285000331000 tilldelas , gruppen 251000285000 , 219000251000 . Alla de som tjänar kan räkna hem av den totala nettoinkomstökningen. Låginkomsttagarna har inget att hämta. 1,3procent för gruppen 154000 och 187000, för alla mellan , för de mellan 70000 och 115000 och 2,2procent av de gemensamma till gruppen under 70000 i årsinkomst. Det är angeläget att den nytillträdda regeringen utarbetar en sammanhållen strategi för ökad jämlikhet inom samtliga politikområden och föreslår åtgärder för minskad inkomstspridning. Om denna åsikt inte delas av riksdagsmajoriteten bör också detta uttryckas på ett sätt som motiverar det ställningstagandet.