mot · GU02Ub334 · 2006-10-26 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning beslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). beslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en ny myndighet för vuxnas lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler högskoleplatser. anvisar för anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av i motionen redovisad uppställning. Regeringens förslag (tkr) Förändring (tkr) Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Nationellt centrum för flexibelt lärande Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Myndigheten för vuxnas lärande Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Statligt stöd för utbildning av vuxna Bidrag till förskolor m.m. Regeringen föreslår vissa förändringar i skollagen vad gäller kommunens bidrag till enskilda förskolor, som en följd av att har beslutat att införa etableringsfrihet för enskilda förskolor fr.o.m. . föreslår i motion Utveckling av förskolan (2006/07:Ub256) att kommunen återfår rätten att besluta om bidrag till enskilda förskolor, vilket gör att det inte behövs ytterligare ändringar av skollagen enligt regeringens förslag. I samma förslag till ändring av skollagen ingår också förändringar av bidragen till internationella skolor. Vi finner det inte vara nödvändigt att redan nu göra denna ändring utan det kan anstå till den nya skollag som regeringen har aviserat. bör avslå regeringens förslag till ändring av skollagen. Regeringen föreslår att de förändringar av gymnasieskolan som har beslutat ska gälla fr.o.m. ska återkallas genom en ändring av lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100). Det gäller bl.a. införandet av ämnesbetyg, gymnasiearbete och historia som kärnämne. Vi anser att detta är förändringar som skulle bidra att höja kvaliteten inom gymnasieskolan. bör därför avslå regeringens förslag. Nationella prov och inspektioner Regeringen föreslår att 50000 tkr överförs till från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg avseende nationella prov, som inte förklaras närmare. Alldeles oavsett vad som avses med avseende nationella prov finns det ingen anledning att satsa några pengar på detta ändamål. Regeringen höjer vidare anslaget till med totalt 150000 tkr 2009 för att förstärka utbildningsinspektionen. Denna förändring påbörjas . nuvarande målsättning är att alla kommuner och skolor ska inspekteras och nuvarande inspektionstakt ligger helt i nivå med denna målsättning. Enligt fungerar dessutom inspektionerna väl och uppfyller sitt syfte. Inspektionerna har positiva effekter på skolornas och kommunernas utvecklingsarbete. Det finns därför ingen anledning att utöka dessa inspektioner. För att nå bättre måluppfyllelse vore lämpligare åtgärder att skärpa kraven på de fristående skolorna. Dessutom har redan gett fler sanktionsmöjligheter. Utredning av betyg m.m Det nya betygssystem som regeringen har aviserat föranleder den att höja anslag 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg med 121miljoner kr 2007 för att utreda detta. Eftersom inte ser något behov av betyg och i fler grader utan föreslår i motion För en likvärdig skola (2006/07:Ub309) att betygen avskaffas finns det ej heller behov av en sådan utredning. Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ålägger skolan att stoppa mobbning, vilket förutsätter att skolan använder metoder som har effekt. Dessa metoder torde därför ha förankring i vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi förutsätter också att , Myndigheten för skolutveckling och både granskar skolornas arbete mot mobbning och bistår dem i utvecklingen av detta arbete. Vi avvisar därför förslaget i budgetpropositionen om att satsa 10000 tkr under anslag 25:3 för implementering av vissa åtgärdsprogram. Det är bra att regeringen har insett behovet av satsningar för att motverka segregationen inom skolan och fullföljer de tidigare beslutade resursförstärkningarna till skolor i segregerade områden. Detsamma gäller andra beslut som har fattats tidigare, bl.a. satsningar på studie- och yrkesvägledningen, gymnasieskolans yrkesutbildningar samt ett förbättrat förebyggande arbete för att stärka ungas hälsa. Lärares fortbildning och forskning Vad gäller förslaget om fortbildning och forskning för lärare är vi i princip positiva till denna ambition, men vi anser att det är universitet och högskolor som ska ha ansvar för detta och att pengarna ska fördelas till denna sektor. Därför minskar vi anslaget med . Med anledning av propositionen Forskning för ett bättre liv (prop.2004/05:80) kommer också vid att tillföras 10miljoner kronor 2008 för att ge yrkesverksamma lärare möjlighet till forskarutbildning och stärka samverkan mellan skola och högskola i forskningsfrågor. Vi har också andra förslag för att förstärka forskningen med anknytning till lärarutbildningen och läraryrket. Vi menar att all lärarutbildning ska ge behörighet till forskarutbildning och föreslår därför i en särskild motion att vissa examina inom lärarutbildningen ska förlängas för att hamna på avancerad nivå enlig Bolognamodellen och därmed ge behörighet till forskarutbildningen. I en annan motion föreslår vi vissa skärpningar av Utbildningsvetenskapliga kommitténs verksamhet samt att det måste utredas hur den utbildningsvetenskapliga forskningen ska organiseras och finansieras inte minst hur kommunernas och andra skolhuvudmäns delaktighet i och ansvar för denna forskning ska förstärkas. Vi vill öka antalet disputerade lärare inom högskolan och säkerställa att de har möjlighet att bedriva egen forskning, och behoven av detta är särskilt stort inom lärarutbildningen. Tillsammans så innebär dessa åtgärder att lärarutbildningen får en starkare forskningsanknytning, fler lärare får möjlighet till forskarutbildning och en ökad forskning som har direkt relevans för skolan. Vi har samma inställning till regeringens förslag att 60000 tkr ska gå till fortbildning av obehöriga lärare. Det är en bra ambition, men vi anser att högskolan ska ha ansvar för lärarutbildning. Totalt minskar vi därför utgifterna under anslag 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg med 491000 tkr . Mer personal i förskolan och För att skapa en likvärdig skola och ge alla barn och ungdomar kunskaper och en bra utbildning gör vi en satsning på att anställa fler i förskolan och och ökar därför statsbidraget till kommunerna i enlighet med vår budgetmotion (2006/07:Fi245). I motion För en likvärdig skola (2006/07:Ub309) föreslår vi att alla grundskolor blir skyldiga att servera frukost och ökar därför också statens bidrag till kommunerna med 814000 tkr . Detta tas upp i motion Utgiftsområde 25 (2006/07:Fi258). De medel som avsattes 2002 för att stärka flickors självförtroende gick i mycket liten utsträckning till projekt som innefattade feministiskt självförsvar trots att det var ett av huvudsyftena. Vi avsätter därför totalt 5000 tkr för att stärka arbetet med feministiskt självförsvar ute på skolorna, varav 1670 tkr 2007. Vuxenutbildningen har haft en självklar ställning i utbildningssystemet. För att ge alla människor möjlighet till de grundläggande kunskaper som behövs för arbets- och samhällsliv samt för fortsatta studier är det därför av vikt att alla har tillgång till utbildning oavsett ålder. Regeringens förslag att minska det statliga bidraget till den kommunala vuxenutbildningen med 600000 tkr är ett stort steg bort från principen om allas rätt till utbildning och vi tillbakavisar därför detta förslag. Vi anser också att det, enligt tidigare riksdagsbeslut, ska fortsätta att vara ett riktat statsbidrag för att ge möjlighet att utreda frågan om den framtida vuxenutbildningen. Därför för vi över medel från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16, vilket även framgår av motion Utgiftsområde 25 (2006/07:Fi258). I samband med inrättades ett bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet för att de skulle kunna bedriva vägledning, rekrytering och kortare utbildningar. Bland de organisationer som får bidrag finns bl.a. LO, TCO, och . Dessa organisationer har en bred förankring i samhället och kan nå människor som annars inte skulle utbilda sig. Vi föreslår, till skillnad från regeringen, att detta bidrag ska fortsätta att finnas som ett särskilt anslag under utgiftsområde 16. Ny myndighet för vuxnas lärande Nationellt centrum för flexibelt lärande (anslag 25:11) bör slås samman med Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (25:13 och 25:14), Valideringsdelegationen (25:15), som upphör 2008, samt den del av Myndigheten för skolutveckling (25:2) som ansvarar för vuxenutbildningen i en myndighet för vuxnas lärande enligt förslag i betänkandet Vuxnas lärande En ny myndighet (SOU2006:38). I betänkandet föreslås dessutom att den del av verksamhet som rör vuxenutbildningen ska överföras till den nya myndigheten. Vi anser dock, bl.a. efter att ha diskuterat med , att bör ha ett fortsatt helhetsansvar för utbildningsinspektion m.m. Detta är ett led i utvecklingen av den eftergymnasiala utbildningen mot en tydligare struktur en fråga som vi har tagit initiativ till och drivit under den senaste mandatperioden. Det genomförs dessutom en utredning av själva utbildningarna. förslår därför att denna nya myndighet för vuxnas lärande påbörjar sin verksamhet och att verksamheten i de ovan nämnda myndigheterna, och de därtill hörande anslagen, förs över till den nya myndigheten fr.o.m. samma datum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att förtydliga statens ansvar för att tillhandahålla en fungerande infrastruktur för studie på distans föreslår vi i motion Finansiering av kommunala lärcentrum (2006/07:Ub265) att staten övertar ansvaret för finansieringen av kommunala lärcentrum, vilket beräknas medföra ökade kostnader med 300000 tkr . Regeringen föreslår att den ökning av antalet högskoleplatser , som beslutades i budgetpropositionen ska dras in (förutom de nya platserna på läkar- och tandläkarutbildningen) och omfördelar 120000 tkr inom anslag 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Vi anser att dessa platser behövs vid högskolan, inte minst med anledning av vårt förslag i motionen om förlängning av vissa examina vid lärarutbildningen (2006/07:Ub264). Vi föreslår att pengarna kvarstår under anslag 25:70 för att senare fördelas på respektive högskolas anslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår vi en ökning av detta anslag för att förstärka kvaliteten vid högskolan genom att förstärka forskningsanknytningen vid grundutbildningen. För att uppnå detta anser vi att fler lärare vid högskolan måste få möjlighet att bedriva egen forskning, för att kunna förmedla ett vetenskapligt förhållningssätt och de senaste forskningsresultaten till studenterna. Därför föreslår vi ökade anslag till grundutbildningen för att anställa fler lektorer. Vår ambition är att alla högskolelektorer ska ges möjlighet, inom ramen för sin anställning, till egen forskning vid mandatperiodens slut. Satsningen inleds 2007 med en anslagsökning på 332 500 tkr, vilket ökar till 1330000 tkr/år när målet har nåtts vid mandatperiodens slut . Dessa pengar ska fördelas på universitet och högskolor men redovisas nu under anslag 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Det ställer givetvis också krav på ökade forskningsanslag. Vi ställer oss därför bakom regeringens förslag till höjning av de fasta forskningsanslagen, vilket behövs för att finansiera den forskning som ska bedrivas på . Detta förslag innebär att andelen disputerade lärare vid högskolan ökar med drygt 2,5procentenheter till . Vi anser att det behövs ännu fler disputerade lärare och där en rimlig målsättning bör vara att alla högskolor har en andel av disputerade lärare och att genomsnittet för samtliga högskolor ska vara . Därför föreslår vi att lärosätenas resurser till forskning och forskarutbildning ökar ytterligare med 200000 tkr , 300000 tkr 2008 och 400000 tkr 2009. Vid fördelning av dessa medel bör tas särskild hänsyn till att forskningsanknytningen vid lärarutbildningen behöver förstärkas med fler disputerade lärare och mer resurser till forskning. Sammantaget innebär våra förslag 532500 tkr i ökade utgifter i förhållande till regeringens förslag under anslag 25:70.