mot · GT02Fi8 · 2006-05-03 00:00:00 — Både nystartsjobben och lärlingsintroduktionen innebär att kommunernas kostnader för introduktionen av invandrare minskar dramatiskt. 11.1.3Åtgärder för att minska socialbidragsberoendet Ett problem i dagens system för mottagandet av nyanlända invandrare är att inkomststödet normalt utgår i form av socialbidrag som avräknas med 100procent mot ökade inkomster. Så länge hushållets disponibla inkomst vid arbete inte överstiger socialbidraget och eventuella andra bidrag och kostnader förknippade med arbete är vinsten av att arbeta obefintlig. Det finns olika tänkbara lösningar på problemet. Det vi ser som det viktiga är att det måste bli mer lönsamt att ta ett arbete och att behovet av socialbidrag måste minska. föreslår snabbare och enklare validering av invandrares utbildning och yrkeserfarenhet. Förslaget kan inrättas som ett försök och en mindre summa avsättas för detta. Kunskap och utbildning är en färskvara. undersökning visar att endast 25procent av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion (2004). Eftersom en betydande del av de utrikes födda med akademisk utbildning inte har ett arbete som motsvarar utbildningen är det viktigt att valideringssystemen förbättras. 11.1.4Anonymisera rekryteringsprocessen i offentlig sektor En orsak till att utrikes födda diskrimineras på den svenska arbetsmarknaden är anställningsförfarandet. Studier visar att subjektiva faktorer spelar stor roll i anställningsprocessen. Flertalet personalansvariga väger in svårbedömda faktorer som personkemi, personlighet och samarbetsförmåga vid anställningsbeslut (2004). Risken är att det medför att någon som uppfattas som annorlunda väljs bort. Vi anser det viktigt att särskilt den offentliga sektorn använder sig av rekryteringsprocesser som är icke-diskriminerande. En tänkbar väg att minska detta problem är också att tillåta ett särskilt anonymiserat anställningsförfarande hos företag och myndigheter. 11.1.5Ökat nyföretagande i utsatta områden Ett sätt att underlätta integration och motverka diskriminering är att underlätta nyetablering av företag. Vi moderater har ett brett program för att förbättra företagsklimatet i där avskaffad förmögenhetskatt, reformerad beskattning för fåmansbolag och minskad regelbörda är några viktiga åtgärder. Även förslaget att införa avdrag för hushållstjänster kommer att bidra till att fler nya företag skapas. föreslår förbättrade åtgärder för arbetskraftsinvandring. Utredning om arbetskraftsinvandring (KAKI) kommer . Alliansen föreslår att invandrare från länder utanför EU/EES ska ges samma möjligheter som EU/EES-medborgare. Det skall också ges möjlighet att söka nytt jobb om anställningen upphör. arbete i landet föreslås att, i normalfallet, permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Det är mycket svårt att arbetskraftsinvandra till . Det tillåts enbart för bristyrken efter prövning av . Vi anser att det är arbetsgivaren själv som kan och skall avgöra om arbetsgivaren behöver en viss person för det aktuella arbetet. Det kan inte heller uteslutas att den begränsade möjligheten att komma till av arbetsskäl bidrar till att vissa människor söker uppehållstillstånd som flyktingar här trots att de inte har flyktingskäl. Vi moderater anser att det måste bli lättare att komma till som arbetskraftsinvandrare för medborgare från länder utanför EU/EES. Så långt det är möjligt skall villkoren vara desamma som för medborgare från länder inom EU/EES. föreslår att diskrimineringslagstiftningen skall vara enhetlig och en gemensam diskrimineringsombudsman inrättas. Partssammansättningen i Arbetsdomstolen tas bort. Skadestånden vid diskriminering skall höjas. Även om ett större inslag av marknadsekonomi samt olika riktade åtgärder sannolikt skulle bidra till minskad diskriminering så räcker det inte. Det måste även finnas en bra lagstiftning att luta sig mot som gör det möjligt att vidta straffåtgärder vid diskriminering. Den nuvarande diskrimineringslagstiftningen är djupt otillfredsställande. Vi vill förstärka diskrimineringslagstiftningen och föreslår därför att en tydlig och enhetlig diskrimineringslagstiftning skapas samt att de fyra ombudsmännen mot diskriminering slås samman till en gemensam myndighet. Det mest självklara målet för finanspolitiken är att säkerställa att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig. Endast på detta sätt kan välfärden säkras. anser att ankaret i finanspolitiken bör vara ett mål för den offentliga sektorns skuldsättning. Den offentliga sektorns skuldsättning bör reduceras och möjliggöra stabila skattesatser på en lägre nivå. Med ett mål för skuldsättningen kommer oväntade överskott att göra att det blir enklare att föra finanspolitiken . En ansvarsfull finanspolitik belönas med att frihetsgraderna blir större . då målen uppnås närmar sig den tidpunkt då skuldmålet är uppnått och det blir tillräckligt att upprätthålla balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Ett långsiktigt skuldmål, vars nivå bestäms av faktorer som demografisk utveckling och uthållig produktivitetstillväxt, medför också ökad stabilitet i skattesatser, bättre planeringsförutsättningar, effektivare utnyttjande av resurser och därmed högre tillväxt och välfärd. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld motsvarade 2005 ca 50procent av BNP. Regeringens prognoser tyder på att skuldsättningen kommer att ligga på ca 45procent av BNP och på ca 40procent av BNP 2008. Vi moderater har tidigare fastslagit att den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuldsättning bör reduceras så att den motsvarar 40procent av BNP. Det är vår uppfattning att det finns skäl att ytterligare reducera skuldsättningen. Den demografiska utvecklingen kommer att utgöra en svår påfrestning på de offentliga finanserna de kommande decennierna. Regeringen har inte genomfört några åtgärder för att säkra ett högre arbetsutbud långsiktigt, vilket förstärker osäkerheten kring statsfinanserna i ett längre perspektiv. Den reduktion av skulden som skett kan främst hänföras till stora engångseffekter. Förändrade skatteregler och oväntade intäkter från kapital- och företagsbeskattningen har förstärkt statsfinanserna. De statliga företagen har också levererat in betydande belopp . Det vore oförsiktigt att se en sådan ökning av den offentliga sektorns inkomster som ett uttryck för en strukturell förbättring av de offentliga finanserna. prognoser baseras därtill på att regeringen och stödpartierna inte genomför ytterligare reformer . och har redan presenterat valprogram som innebär en mycket allvarlig försvagning av de offentliga finanserna. Vår bedömning är att även Socialdemokraterna kommer att presentera ett program med en expansiv inriktning. Det är således inte sannolikt att de optimistiska prognoser för de offentliga finanserna som presenterat kommer att realiseras. Mot denna bakgrund anser vi att det finns skäl att reducera skuldsättningen ytterligare. Vi kommer att återkomma med en fördjupad bedömning av den långsiktigt uthålliga skuldsättningen. Vår uppfattning är att det strukturella finansiella sparandet i hela den offentliga sektorn bör uppgå till ca 2procent av BNP i genomsnitt under den kommande mandatperioden. Det övergripande ramverket för finanspolitiken påverkas av de regelverk som styr de olika delarna av den offentliga sektorn. För kommuner och landsting gäller ett balanskrav. Det är rimligt att räkna med att det finansiella sparandet i den landstingskommunala sektorn i genomsnitt är i balans. Pensionssystemet är autonomt och självreglerande i förhållande till statsfinanserna. Givet detta regelverk utgör det finansiella sparandet i statsfinanserna det enda instrumentet för att upprätthålla målet om ett genomsnittligt sparande på 2procent i hela den offentliga sektorn. Mot denna bakgrund föreslår vi att det operativa instrumentet för finanspolitiken formuleras i termer av ett årligt mål för det finansiella sparandet i statsfinanserna. 12.2Årliga saldomål för 20072008 Målen för det årliga finansiella sparandet i statsfinanserna bör fastställas dels utifrån en bedömning av resursutnyttjandet, dels utifrån en bedömning av det finansiella sparandet i pensionssystemet respektive i landsting och kommuner. Regeringen beräknar att det finansiella sparandet i kommunsektorn i genomsnitt kommer att uppvisa överskott perioden 20052008 på ca 0,5procent av BNP och att överskottet i det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet i genomsnitt kommer att motsvara strax under 2procent av BNP . Vi delar i huvudsak regeringens bedömning av konjunkturläget. Såväl KI, som gör bedömningen att det föreligger lediga resurser och att den faktiska BNPtillväxten kommer att överstiga den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan. Därmed återstår att tillföra en bedömning av hur de åtgärder vi föreslår kommer att påverka ekonomins långsiktiga produktionsförmåga. Att göra en sådan bedömning är komplicerat och förknippat med stor osäkerhet, men trots det är det nödvändigt att försöka bedöma hur produktionsförmågan och de lediga resurserna påverkas för att förhålla sig till hur stort det finansiella sparandet bör vara. Som framgår av kapitel 13 Effekterna av politik räknar vi med att sänkta marginaleffekter för låg- och medelinkomsttagare samt stramare arbetslöshets- och socialförsäkringar medför ett ökat arbetsutbud och en sysselsättningsökning på ca 4procent på kortare sikt och 710procent på lång sikt, se tabell 13.2. föreslår vi ökade anslag till sjukvården, utbildningsväsendet, rättsväsendet och försvaret. Den sammantagna effekten är att det potentiella arbetsutbudet stiger med ca 7procent på kortare sikt medan sysselsättningen stiger med 910procent. Detta betyder att den långsiktiga arbetslösheten minskar med drygt 2procentenheter. En minskning av de lediga resurserna som motsvarar drygt 1,5procent av BNP betyder att det strukturella sparandet försämras med i storleksordningen 1,2procent av BNP (prop.2004/05:1, bil.2, s.71). medför sysselsättningsökningen att det faktiska finansiella sparandet förbättras med motsvarande ca 3,5procent av BNP. Sammantaget innebär detta att det strukturella sparandet i hela den konsoliderade offentliga sektorn kommer att uppgå till 2,4 resp. 3,0procent av BNP för 20072008 i ett statiskt perspektiv och till 3,0 och 4,1procent av BNP för perioden 20072008 i ett dynamiskt perspektiv. I förhållande till regeringen innebär det att det strukturella finansiella sparandet stärks. Den sammanlagda förändringsvolymen av vårt budgetförslag summan av satsningar, skattesänkningar, övriga inkomstminskningar och stärkt saldo är i storleksordningen 100miljarder kronor och motsvarar därigenom en bra bit över en tiondel av statsbudgetens omslutning. Vi föreslår omfattande satsningar på välfärdens kärnverksamheter rättstrygghet, vård, skola och omsorg. Vi föreslår avsevärda skattesänkningar för fler jobb. Vi finansierar vårt budgetförslag genom besparingar och vissa skatte- och avgiftshöjningar och föreslår ett starkare sparande än regeringen. Huvuddragen i vårt budgetförslag sammanfattas i tabell 12.1. Tabell 12.1 Huvuddragen i budgetförslag, Utgiftsförändring, netto: Inkomstförändringar, netto: Skatteförändringar, netto: Övriga inkomstförändringar, netto: Vi moderater vill stärka människors makt på bekostnad av politikernas. En viktig del i att ge den enskilde makt över den egna vardagen och inflytande i den egna lilla världen är att låta var och en behålla en större del av sina inkomster. Vi moderater vill att var och en som arbetar skall kunna försörja sig på den inkomst det ger. Så är inte fallet . beskattar låginkomsttagare hårdare än många andra länder. I vänsterkartellens betalar lågavlönade ensamstående föräldrar högre marginalskatt än statsministern. I dagens tvingas många människor betala höga skatter med ena handen för att sedan behöva be om bidrag med den andra. Detta tycker vi är fel. Vi moderater vill göra det mer lönsamt att leva på eget arbete i förhållande till att leva på bidragsinkomster. Detta uppnås genom sänkt skatt för människor som arbetar som ersättningsnivåerna i olika försäkringar sänks. Kärnan i vår skattestrategi är att vi vill införa ett särskilt förvärvsavdrag för arbetsinkomster, ett jobbavdrag, som beskrivs i kapitel 9. Därtill vill vi göra det enklare att anställa och att vara företagare. Detta uppnår vi delvis genom sänkta skatter för företagare och företag, se kapitlen 7 och 8. Men det finns en rad andra skatter som är angelägna att sänka. har tre principer som utgångspunkt för skattepolitiken: Skattesänkningar skall i första hand genomföras för att öka människors frihet och skapa förutsättningar för fler jobb, högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Skattesänkningar skall finansieras fullt ut och genomföras på ett sätt som är förenligt med målen för budgetpolitiken. Skattesänkningar skall finansieras och genomföras på ett sådant sätt att kvaliteten i den offentligt finansierade välfärdsverksamheten aldrig försämras. är övertygade om att det kommer att bli nödvändigt för en ny regering att sänka skatterna. På lång sikt kommer kostnaderna för att upprätthålla ett skattetryck som hindrar jobb och driver företag ut ur att växa. Den viktigaste orsaken till att har högre skatter än många andra länder är kostnaderna för utanförskapet. Möjligheterna att säkra välfärden och sänka skatterna beror på om utanförskapet kan pressas tillbaka. Socialdemokraternas ofta upprepade påståenden om att avser att sänka skatterna med är således inte med verkligheten överensstämmande. Däremot återspeglar siffran 250miljarder tämligen väl den samlade kostnaden för utanförskapet. I en mening kan man säga att svenskarna betalar 250miljarder kronor för Socialdemokraternas misslyckande med att bryta utanförskapet. Många människor är beroende av bil för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Detta gäller särskilt i glesbygd där alternativa färdsätt ofta saknas. Resekostnaderna utgör inte sällan en betydande kostnad för intäktens förvärvande. Detta gäller i särskilt stor grad nu när bensinpriserna stigit kraftigt till nya rekordnivåer. För att underlätta transporter och stimulera flexibiliteten vill vi sänka skatten på bensin och diesel med 15 resp. 30öre per liter. Därtill vill vi höja reseavdraget till 20kronor per mil. På så sätt gynnas rörlighet och möjligheterna att arbeta och verka i hela . Fastighetsskatten är orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällan äldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få en tryggare ålderdom straffbeskattas. I kombination med förmögenhetsskatten blir situationen bekymmersam och för många ohållbar. Den fasta egendomen är ofta ett hushålls största investering och sparande. Huset och dess värde är för många det som skall trygga ålderdom och kunna fungera som skydd vid oväntade händelser. Nya skattehöjningar står nu för dörren . Återigen kommer taxeringsvärdena att skrivas upp, för många med tvåsiffriga tal, vilket väntas medföra en betydande ökning av skatteintäkter, trots regeringens alla gamla och nya dämpnings- och begränsningsregler. Vi moderater vill avskaffa fastighetsskatten. Detta måste emellertid ske stegvis av statsfinansiella skäl. Som ett första steg föreslår vi emellertid att det samlade skatteuttaget för småhus begränsas genom att införa ett tak för hur hög skatten kan bli. Som högst skall skatten vara 80kronor per kvadratmeter värdeyta (ungefär lika med boyta) och 2kronor per kvadratmeter tomt, dock maximalt för tomten. Därtill inleder vi en avveckling genom att sänka skattesatsen med 0,1procentenhet 2007. Fastighetsskatten på hyresfastigheter sänks med 0,1procentenhet 2008 och schablonintäkten avskaffas. Ungdomar som har ekonomiska möjligheter att bekosta ett eget boende kan ha svårt att skaffa sig en bostad därför att de inte uppfyller de krav som ställs av hyresvärdar, bolåneinstitut och banker. Det kan t.ex. gälla krav på fast anställning, viss årsinkomst eller viss kapitalinsats. godtar mot den bakgrunden regeringens förslag om statligt bidrag till de kommuner som använder sig av hyresgarantier. anser att en del i stadigvarande bostad skall kunna hyras ut skattefritt. Inte minst på universitets- och högskoleorterna är det angeläget att öka bostadsutbudet för studerande. I kan en privatperson hyra ut under 50procent av sin bostad utan att betala skatt för hyresinkomsten, vilket underlättar för ungdomar och studerande att få tag på bostäder. Enligt en undersökning som låtit genomföra skulle andelen stockholmare som hyr ut privatbostäder kunna öka från dagens 2 till 9procent, vilket motsvarar ca 55000 invånare. föreslår att rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar. Rätten till avdrag för resor och dubbelt boende begränsas till att gälla bara den kommunala beskattningen. höjs reseavdraget till per mil. Avdraget för förmån av personaldator avskaffas. Skatten på rulltobak höjs till per kilo. Skattereduktionerna för a-kasseavgift och avgift till fackförening slopas. Sammantaget bedöms dessa skatteförändringar stärka den offentliga sektorns finanser med 2007. Som ett led i finansieringen av jobbavdraget och sänkta företagsskatter är överens om att skärpa beskattningen på vissa områden. För det första föreslår Alliansen att vissa avdrag endast skall tillåtas i den kommunala beskattningen. Detta innebär att exempelvis ett visst reseavdrag blir lika mycket värt i kronor för alla inkomsttagare med samma kommunalskatt. För det andra slopas den skattemässiga förmånen för personaldator. Slutligen höjs skatten på rulltobak. Skatteindrivningen i skall vara rättssäker. Därför vill Alliansen skärpa tillämpningen av skattetillägg. föreslår att vid utdömning av skattetillägg skall anstånd med betalningen vid en begäran om omprövning eller överklagande alltid medges tills domen vunnit laga kraft. Det bör också visas att oaktsamhet eller uppsåt föreligger för att skattetillägg skall kunna utdömas. Till detta kommer att de långa handläggningstiderna måste kortas. Tabell 12.2 Skatteförändringar, Förändring av inkomster från statens verksamhet Skattesänkningar för fler i arbete Jobbavdrag, inkomst av tjänst Jobbavdrag, inkomst av näringsverksamhet, inkl. 65+ Extra jobbavdrag, 65+, exkl. näringsink. Skattereduktion för jämställda föräldrar Skattereduktion för hushållstjänster, inkl. anhörig Nystartsjobb, inkl. invandrare Införande av räntefritt belopp i p-fonder (10'') Aktuarisk beräkning, företagares sjukförsäkringsavgift Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre Sänkt arbetsgivaravgift i tjänstesektorn Sänkt bensin- o dieselskatt (15 resp. /liter inkl. moms) Sänkt skatt på naturgrus, /ton Sänkt moms transport i skidliftar Nej till regeringens skatt på flygbiljetter Fastighetsskattesänkning, takregel m.m. Trygghetsboende för äldre: Sänkt reavinstskatt för äldre Trygghetsboende för äldre: Sänkt skatt för äldre i flerfamiljshus Ökad nedsättning elförbrukning i vissa kommuner (/kWh) Ej avdrag fackavgift, inkl. avdrag akassa Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Slopad avdr.rätt mot statl besk, resor och dubbelt boende, m.m. +höjt reseavdrag Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Minskad nedsättning egenavgift, ensk. Räntebeläggning, obeskattade reserver (fribelopp 10'') Nej till regeringens soloföretagssatsning Slopad miljöbonus för vindkraftsel Nej till skattenedsättning för miljöförbättrande installationer i småhus Avskaffad CO2- och energiskattebefrielse för torv Slopat anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Slopat skattestöd till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Nej till skattenedsättning för konvertering från direktverkande el Nej till skattenedsättning för konvertering från oljeuppvärmning Höjd skatt på rulltobak Förändringar av inkomster från statens verksamhet Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Ett mål för vår politik är att förbättra tryggheten för alla medborgare. Vi föreslår, som framgår av tidigare avsnitt, en bred satsning för att upprusta tryggheten i skolan, sjukvården och brottsbekämpningen. anser att skolan, sjukvården och rättstryggheten är prioriterade områden. För att klara dessa prioriteringar är det nödvändigt att föra en stram utgiftspolitik. Andra områden måste stå tillbaka. Sänkta skatter och starkare statsfinanser är viktigare än för generösa bidrag. Skolan, rättstryggheten och sjukvården är viktigare än generösa bidrag. anser också att investeringar i en bättre infrastruktur och satsningar på ett starkare försvar är motiverade. Ett effektivt transportsystem är viktigt för att förbättra den långsiktiga tillväxten. Ett starkt försvar är viktigt, inte minst mot de nya globala hot som uppkommit och de krav som ställs på svenskt deltagande i internationella fredsinsatser. Tabell 12.3 Moderata satsningar, Varav kvalitetssatsning i vården Varav bidrag till psykiatri och social psykiatri Varav övriga satsningar på vård och omsorg Varav satsning på fortbildning av lärare Varav satsning på fortbildning av rektorer Varav satsning på validering och kompletterande utbildning för fler behöriga lärare Varav matematik- och NO-satsning Varav satsning på pedagogisk förskola (inkl. fortbildning förskollärare) Varav satsning på resultatuppföljning och insatser för ökad måluppfyllelse Varav den kulturella skolsatsningen Varav grundläggande universitets- och högskoleutbildning Varav ökade resurser till forskning och forskarutbildning Varav universitetens och högskolornas holdingbolag Varav ökade bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Varav satsningar på elever med multifunktionshinder Varav utökade möjligheter för lärare att forska Satsning mot ekonomisk brottslighet Avskaffad medfinansiering i sjukförsäkringen Förbättrat bostadstillägg för pensionärer Satsning på barn- och ungdomsidrott, knattemiljarden Forskning kring kvinnors företagande Höjning av det generella statsbidraget till kommunerna Satsningar, totalt: Tabell 12.4 Effekter på kommunsektorn, Bidrag till psykiatri och social psykiatri Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Skola, utbildning och barnomsorg Ökade bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Satsning på pedagogisk förskola (inkl. fortbildning förskollärare) Ökade resurser för att klara kontrollstationer Vissa kultur- och idrottssatsningar Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till regionala museer Satsning på barn- och ungdomsidrott, knattemiljarden Patientavgifter, statisk effekt (Högkostnadsskydd ) Övriga förändringar av UO 25, Anslag 48:1 Minskning av stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Minskning av bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Nej till utbildningsvikariat (inkomsttitel) Nej till regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar Minskat anslag till vuxenutbildning (regeringens riktade stöd till vuxenutbildning) 12.5.1Kvalitet i skola, högre utbildning och forskning Den svenska skolan är i många stycken bra, men där finns stora och växande problem. Kunskapsresultaten har försämrats. Likvärdigheten i skolkvaliteten brister hur väl eleverna lyckas i skolan beror i allt högre grad på elevens kön och familjebakgrund. Detta är oacceptabelt för . Alla elever skall ges förutsättningar att klara kunskapsmålen. Skolan behöver ges resurser och verktyg för att bättre kunna kompensera för barns skilda förutsättningar, så att alla ges chans till en bra start i livet. Vägen dit går genom att återupprätta skolans kunskapsuppdrag, att stärka lärares kompetens och skolors befogenhet att individanpassa undervisningen samt genom uppföljning och utvärdering av elevers kunskapsresultat och skolors kvalitet. Satsningar på skolan är en av viktigaste investeringar för framtiden. har därför enats om en gemensam politik för att stärka skolans kvalitet. Ingen elev skall gå osedd genom .