ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02So348 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sprututbyte för narkomaner ska vara förbjudet. Smuggling av narkotika till har ökat kraftigt. Det finns stark anledning att tro att EU-utvidgningen kommer att innebära ett ännu större inflöde av narkotiska preparat till via östra . Den förra socialdemokratiska regeringen gjorde det möjligt för landsting att starta sprututbytesprogram. Det är ett beslut som bör återtas då dessa program är fel väg att gå för att bekämpa narkotikan. Det övergripande mål som statsmakten har satt upp för narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle. Detta har sedan delats in i tre mer konkreta mål: att minska nyrekryteringen till missbruk, att förmå fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk, att minska tillgången på narkotika. Inte minst tillgången på narkotika har stor betydelse för ungdomars drogvanor, och polisens strategi är därför att öka den s.k. söktiden, dvs. den tid det tar att få fram narkotika. Gatupriserna på narkotika är stabila eller sjunkande, vilket visar att det tidigare konstaterandet är riktigt. Tillgången på narkotika har ökat kraftigt i . Ett naturligt sätt att möta denna ökade tillgång och arbeta aktivt med att nå de narkotikapolitiska målen vore att satsa på tull och polis. I stället lägger regeringen förslag som innebär att tullens brottsbekämpande verksamhet minskas i då allt tyder på att man borde satsa kraftigt. Det är förbjudet enligt lag att befatta sig med narkotika, och sprututbytesprogrammet sänder då mycket märkliga signaler i förhållande till den lagstiftning som jag uppfattat att vi alla är mycket eniga om. När Socialdemokraterna gjorde det möjligt för landstingen att tillhandahålla sprutorna verktygen för missbruket gav de en mycket underlig signal till narkomaner, narkomanvården och människor i allmänhet. De har äventyrat en klar och rak linje i narkotikafrågan utan att säkerställa effekter vad gäller bekämpning av hiv och ställt till allmän oreda i något som faktiskt är ganska klart. Just nu är i särskilt stort behov av en klar, rak och restriktiv linje i narkotikapolitiken med tanke på de drogliberala vindar som blåser i olika delar av . För att upprätta den restriktiva narkotikapolitiken måste möjligheten att byta sprutor tas bort.
mot · GU02So350 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i större utsträckning låta forskning och innovationer inom välfärdssektorn komma verksamheten till del. Verksamheten inom vård och omsorg utvecklas ständigt. Nya tekniska uppfinningar introduceras och har visat sig vara mycket behjälpliga vid exempelvis tunga lyft. Nya medicinska upptäckter gör att personer som tidigare hade ett stort behov av vård kan klara sig nästan helt själva. Kulturaktiviteter med bild, form och musik har visat sig göra sjuka friskare. Innovationer som armband med inbyggd pulsmätare, pyjamasar med inbyggd febertermometer, vilka kan avläsas i en dator belägen på annan plats, är exempel på tekniska uppfinningar som förbättrar arbetet för de anställda och ger servicetagaren förutsättningar till bättre omsorg. Det är viktigt att det finns en stor acceptans inom såväl kommun- som landstingssektorn att ta till sig och prova nya rön och möjligheter och bättre arbetsmetoder. Forskning och utveckling kring vårdens verksamheter måste fortsätta och helst öka. ligger i framkant med sin utvecklade vård och omsorg för alla och har också kommit långt inom biotekniska innovationer. Vi bör också fortsätta att anstränga oss för att ligga i framkant med medicinska, biotekniska och tekniska landvinningar inom vård- och omsorgsområdet. Välfärdssektorn behöver forskning och forskare behöver välfärden för att utveckla fler produkter. Flera kommuner och landsting arbetar tätt tillsammans med forskare inom olika områden, men verksamheten behöver tillåtas öka och det finns också behov av fler mötesplatser mellan forskare, politiker och anställda så att de rön forskningen kommer fram till också omsätts i det dagliga arbetet inom våra välfärdssektorer för att verksamheten ska bli bättre.
mot · GU02So352 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering och eventuella förtydliganden av 6 kap. 12 § socialtjänstlagen vad avser föräldrautbildning vid adoption. skall den som önskar adoptera ha genomgått föräldrautbildning innan beslut om medgivande kan tas. Kommunen skall anvisa lämplig utbildning. Syftet med föräldrautbildningen är att alla som önskar adoptera ett barn skall få kunskap och möjlighet till insikt om adopterade barn och deras behov. Om man har adopterat barn från utlandet får medgivande lämnas även om man inte har deltagit i föräldrautbildning. Lagstiftningen är oklar beträffande möjligheten att påbörja och genomföra hemutredning innan, eller parallellt, med föräldrautbildning. Eftersom tillgängligheten till föräldrautbildning på vissa ställen är begränsad kan detta leda till att hela processen fördröjs onödigt länge och i extremfallet att de sökande hinner bli för gamla för att få adoptera. Det borde vara möjligt att bedriva hemutredning som föräldrautbildning pågår. Kostnaderna för att delta i föräldrautbildningen varierar också väldigt mycket. anlitar Gryning vård AB för att genomföra utbildningen. Utbildningen består av sju kurstillfällen à per gång. Priset för kursen är totalt per person exklusive moms. I kommun köper kommunen tjänsten av vuxenskolan som har en utbildad kursledare som har bedrivit utbildningen . Där är priset för en kurs med samma antal träffar inklusive moms per person. Det är givetvis upp till varje kommun att se till att alla som önskar har tillgång till föräldrautbildning och att den sker till en rimlig kostnad. Utbildningskravet får inte innebära att adoptionsärenden fördröjs genom att tillgängligheten till utbildningen är för dålig. Eftersom erfarenheterna av den nya lagen varierar mellan olika delar av landet föreslår vi att lagen utvärderas och att eventuella oklarheter i lagstiftning och föreskrifter förtydligas.
mot · GU02So353 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklad anmälan för organdonatorer. Antalet organdonatorer är alldeles för litet i . Vi anser att det främsta skälet är att det är alltför krångligt att anmäla sitt intresse för att vara organdonator. I exempelvis , där man med jämna mellanrum omprövar sitt körkortsinnehav, följer det en liten röd plupp med det nya körkortet. Detta märke klistrar man på sitt körkort om man är villig att donera sina organ. Ett lika enkelt system i vårt eget land skulle med all säkerhet öka antalet mångdubbelt. Vi anser därför att ett förfarande med förenklad anmälan för organdonatorer bör införas.
mot · GU02So354 · 2006-10-26 00:00:00 — Barnombud vid landets länsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta regionala barnombud vid landets länsstyrelser. 1993 fick sin första barnombudsman chef för myndigheten . ska i första hand stå för en övergripande bevakning av barn- och ungdomsfrågor utifrån och svensk lagstiftning. har lyft fram många viktiga frågor som rör barn och ungdomar i , publikationer, debattartiklar, remissvar och skrivelser. För att sätta ytterligare fokus på barn- och ungdomsfrågorna är det nu dags att ta ett nytt steg genom att inrätta tjänster som barnombud i regionerna. Det krävs att fler fungerar som motorer för att implementera begepp som barns bästa och barnperspektiv. De regionala barnombuden bör ha likartade uppgifter som den nationella . Barnombuden skall inte ha en myndighetsutövande funktion och skall inte ta över uppgifter som ligger på socialtjänst, landsting och frivilligorganisationer. Myndigheten bör också kunna ge uppdrag till landets barnombud i särskilda frågor. Barnombudens uppgifter är t.ex. att skapa opinion i angelägna frågor och påverka beslutsfattares och allmänhetens förhållningssätt i barn- och ungdomsfrågor. Det kan gälla normer, attityder och värderingar, mobbning, alkohol och droger, demokrati- och inflytandefrågor etc. Att nå ut till föräldrar är också en viktig uppgift, eftersom föräldrar är centrala personer i alla frågor som rör barn. Att ta initiativ till att skapa nätverk mellan olika verksamheter kan vara ytterligare en uppgift för barnombuden. Barnombuden bör också lägga fram en årlig regional rapport som beskriver barns och ungdomars situation ur olika aspekter och skall föreslå åtgärder för att förbättra barns och ungdomars situation. Att inrätta regionala barnombud är en politisk viljeinriktning att sätta barn- och ungdomsfrågorna i fokus. Ett barnombud skall företräda alla barn och ungdomar och får gärna lyfta fram goda exempel och utvecklingsfrämjande aktiviteter. Att skapa opinion kring barn- och ungdomsfrågor är oerhört viktigt om man menar allvar med allt tal om barns bästa i lagstiftningen. Ett barnombud skall självklart också ha uppgiften att sprida kunskap om . På landets länsstyrelser arbetar socialkonsulenter och äldreombud med social tillsyn. Då barnområdet är eftersatt skulle en tjänst på varje länsstyrelse med fördel kunna omvandlas till en tjänst såsom barnombud.
mot · GU02So355 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda funktionshindrades möjligheter att erhålla service- och signalhundar. Synskadade kan kostnadsfritt få en ledarhund som en ovärderlig hjälp och vän i vardagen. Så kallade service- och signalhundar fyller samma funktion för personer med andra funktionshinder, t.ex. rörelsehindrade, döva och hörselskadade. För denna typ av hjälpmedel utgår dock inga statliga bidrag. Genom sin servicehund kan en rörelsehindrad person leva ett tryggare vardagsliv. Utöver att hunden t.ex. kan öppna och stänga dörrar, bära eller plocka upp saker kan hunden larma om vattnet kokar över, brandlarmet går eller barnet gråter. Den kan också hämta hjälp om något händer ägaren. En signalhund är sin döva eller hörselskadade ägares öron genom att hunden markerar ljud av olika slag. En signalhund kan sägas vara den rörelsehindrades armar och ben. Genom hunden kan den funktionshindrade bryta eventuell social isolering. Hunden kan även göra det möjligt för sin ägare att kunna arbeta eller studera. Hunden möjliggör för den enskilde att kunna leva ett självständigt liv och höjer den enskildes livskvalitet och välbefinnande. Dessutom kan hunden som ett tekniskt hjälpmedel även spara andra kostnader för samhället genom att behovet av annan hjälp minskar. Utbildningen av service- och signalhundar genomförs av utan något som helst ekonomiskt stöd från samhällets sida. Genom gåvor, medlemsavgifter och sponsorer finansieras verksamheten. Att utbilda en hund kostar . Även om det inte är fel att den enskilde i vissa fall bidrar till kostnaden i någon del är det inte rimligt att den funktionshindrade ska vara helt beroende av att föreningen får in tillräckligt med pengar. Detta skapar oro. Djur i människans tjänst är en viktig men alltför sällan utnyttjad resurs. Därför är det att regeringen utreder möjligheterna att fler funktionshindrade får tillgång till en service- och signalhund.
mot · GU02So356 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att funktionshindrade bör beviljas juridiskt biträde vid överklagan mot kommun och försäkringskassa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av kostnader för införande av juridiskt biträde vid överklagan för funktionshindrade. Att vara funktionshindrad kan innebära många saker, allt från psykiska funktionshinder till mer synliga funktionshinder. Något som de flesta funktionshindrade har gemensamt är att de ofta måste hävda sin rätt till assistans och annan hjälp. Det finns bestämmelser som ska se till att funktionshindrade får den hjälp de behöver, men problemet är att bevisbördan ligger hos den som söker. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en rättighetslag, som garanterar personer med omfattande och varaktiga funktionshinder goda levnadsvillkor, att de får den hjälp de behöver i det dagliga livet och att de kan påverka vilket stöd och vilken service de får. Det är kommunen som beslutar i dessa fall. Enligt är det som avgör om och vilken rätt till assistans brukaren har. Alltför ofta avslås ansökningar för att kommuner och FörsäkringskassaN ser tillfälle att spara pengar. Den sökande kan då överklaga beslutet till länsrätt. Problemet är att den sökande ofta måste företräda sig själv, något som kan vara både avancerat och komplicerat. Om den sökande istället fick juridiskt biträde vid överklagan, skulle den sökande ha en mer rättvis chans att motbevisa kommunen eller . måste rättshjälp sökas hos innan man fått sin dom, dvs. innan man vet om man behöver hjälp vid ett överklagande. Alla funktionshindrade borde erbjudas juridiskt biträde direkt vid ett överklagande. Dessa överklaganden är ofta väldigt viktiga om funktionshindrade ska få den hjälp de behöver. Det är inte försvarbart att funktionshindrade själva ska behöva föra sin talan i länsrätten. Ska domen grunda sig på hur duktig den enskilde är på att föra sin talan? För att pröva omfattningen av kostnaden för staten vore det naturligt om en utredning av de reella kostnaderna för ett införande av juridiskt biträde till funktionshindrade utfördes.
mot · GU02So357 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ätstörningar. Ätstörningar som anorexi (självsvält) och bulimi (hetsätning) är problem som uppmärksammats alltmer . Dessa problem drabbar främst flickor. De kan uppstå genom ett komplicerat samspel mellan biologiska, psykologiska, sociala och kulturella faktorer med stora individuella variationer. Anorexi leder till benskörhet, muskelsvaghet, rubbningar i salt- och vätskebalans och blodbrist. Sjukdomen kan också leda till hjärtsvikt, vilket kan leda till plötsliga dödsfall. av anorektikerna dör av sjukdomen. börjar anorexi med bantning. Unga flickor får tidigt lära sig vilken mall de ska passa in i. Den otrygghet de känner kan lätt få sitt uttryck i utseendefixering. Den viktigaste förebyggande åtgärden mot ätstörningar är att förhindra att flickor och unga kvinnor bantar. Vi måste börja ifrågasätta våra ideal och tänka på vilka signaler som vi vuxna sänder till barn och ungdomar i vår närhet. Skolan har en viktig uppgift i arbetet att förebygga ätstörningar. Det är också viktigt att utvärdera anorexi- och bulimivården, och finna ut hur många patienter som blir friska efter behandling av ätstörningar. De ungdomar, framför allt unga tjejer, som drabbas av anorexi eller bulimi måste, liksom alla andra patienter, ha rätt att välja den vårdform de önskar. Så är det inte . Eftersom sjukdomarna drabbar alltfler yngre barn och tonåringar är det viktigt att kompetens inom speciella vårdenheter finns för att hantera denna grupp. På många håll i landet saknas vårdplatser för anorektiker och bulimiker. Det är oerhört angeläget att se över vårdbehovet i hela landet för att se vikten av att denna vård prioriteras. Målet måste vara att forma samhället på ett sådant sätt att problemen inte uppstår. Därför behövs satsningar på forskning om förebyggande insatser mot ätstörningar, vilka faktorer som utlöser problemen och uppgifter på hur många kvinnor och män som är drabbade. Det finns väldigt lite forskning kring ätstörningar, och det finns ännu ingen forskning som kan visa på hur de resurser som samhället lägger ner på sjukdomen faller ut. Utbildning och information av personal som jobbar med ungdomar i vården, skolan, på fritidsgårdar och inom idrottsrörelsen kan vara en väg för att förebygga och förhindra sjukdom.
mot · GU02So362 · 2006-10-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det ideella arbetet och äldrevården. I finns 200000 ideella föreningar och enligt (SOU 1999:84) är av alla svenskar engagerade i ideellt arbete. Allt fler riktar dessutom in sig på socialt arbete. Den ideella sektorn spelar en oerhört viktig roll både i samhället och för de människor som får hjälp genom den. Gränserna mellan det offentliga och den frivilliga sektorn är inte alltid självklara. har därför i tidigare motioner påtalat behovet av att tydliggöra spelreglerna för stat och kommun visavi den ideella sektorn. En tydligare rollfördelning skulle kunna frigöra ytterligare krafter till viktigt ideellt arbete. är det viktigt att påpeka att den ideella sektorn aldrig ska konkurrera med den offentliga, istället kan den komplettera där den senare brister. Den sociala ekonomin inom den ideella sektorn omsätter ca . Det är således ingen liten sektor. Trots det, har de ideellt engagerade människor som arbetar inom denna sektor inte alltid fått erforderligt stöd och uppmuntran i sin verksamhet. Villkoren för privata donationer till frivilligsektorn har varit dåliga, och de ideella krafterna har sällan uppmuntrats för den viktiga sociala verksamhet de bedriver i många kommuner. har länge verkat för att den ideella sektorn ska få tillbörligt stöd genom t ex avdragsrätt för gåvor till frivilligorganisationer. Vi har också ansett att tidigare fastställda mål om att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar är otillräckligt och bör kompletteras med att stärka den ideella sektorn och utveckla dess roll i samhället. Inom den ideella sektorn finns en enorm kunskap och kompetens på det sociala området. I budgetpropositionen framhåller regeringen särskilt att äldres sociala situation måste förbättras. Ideella krafter har stor betydelse för en god äldrevård, och sådana krafter skulle även fortsättningsvis kunna bidra till ökad livskvalitet för äldre. Då behövs stimulans och uppmuntran, men även att det finns upparbetade former för kontakten mellan kommuner och organisationer. Som redan påpekats, kan ideellt arbete aldrig ersätta ett offentligt åtagande, men likväl är det så att mycket av omvårdnaden av äldre och sjuka skulle bli kvalitativt sämre om inte dessa krafter fanns. I små kommuner spelar frivilliga en extra viktig roll, som bör uppmärksammas och utvecklas i samverkan med kommunerna. De ideella organisationernas viktiga roll för att minska social utsatthet och ensamhet för äldre bör uppmärksammas.
mot · GU02So363 · 2006-10-30 00:00:00 — Generell språkscreening av treåringar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generell språkscreening av treåringar. Språket är viktigt för människan. utvecklas språket mycket fort. På bara utvecklas de första gurglande lätena till ett för omgivningen fullt förståeligt talspråk. Att halka efter i språkutvecklingen innebär en ökad risk för fortsatta problem. Får man inte hjälp följer problemen med vidare upp i skolan. Det är möjligt att redan tidigt upptäcka elever som riskerar att hamna efter i språkutvecklingen. Generellt gäller att tidiga insatser är bättre än sena. Det finns tecken som tyder på att fler barn fått problem med språkutvecklingen . Risken är att vi framöver kommer att få se ett växande antal barn som har problematisk språkutveckling. Det finns till exempel dansk och tysk forskning som visat att barns språkutveckling påverkas negativt av bullret i stora barngrupper. genomförs i alla landsting en kontroll av barnens utveckling . I samband med dessa görs också någon form av undersökning av språkutvecklingen. De undersökningar av språkutvecklingen som görs skiljer sig emellertid åt mellan olika landsting. Dessutom varierar den uppföljning som görs efter konstaterade problem mycket kraftigt. I flera landsting har man utarbetade åtgärdsprogram för att möta barn som i denna tidiga ålder visar tecken på att halka efter i språkutvecklingen. Det kan handla om insatser där man tar hjälp av barnbibliotekarier eller logopeder. I andra landsting finns inga färdiga handlingsplaner eller ens sammanställningar kring barnens språkutveckling. Tidiga insatser kan innebära kraftigt förbättrade möjligheter för barn att hämta igen det man hamnat efter. Därmed ökar också chanserna att barnet ska klara sig bra i skolan. Med anledning av ovanstående bör de undersökningar som genomförs på barnavårdscentraler få status av en generell språkscreening. Tydliga regler bör finnas för landtingens kontroll av språkutveckling, och krav bör också ställas på effektiva och forskningsbaserade uppföljningsplaner för de barn som visar tecken på att halka efter i språkutvecklingen.
mot · GU02So364 · 2006-10-26 00:00:00 — Djur i samhällets tjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppgift att se över och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan nyttjas än mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården. Människan har haft domesticerade djur och så kallade sällskapsdjur vid sin sida i många . Detta har ofta bidragit till en ökad livskvalitet för både människor och djur. Forskningen tyder även på att nyttjandet av djur i samhällets tjänst varit såväl samhällsekonomiskt som mänskligt lyckat. Effekterna kan ha psykologisk, fysiologisk, ekonomisk och social karaktär. Ledarhundar för blinda, polishundar, tullhundar och hästar inom militären har kunnat kompletteras med framgångsrika projekt med sällskapsdjur inom kriminalvården, äldreomsorgen och . Detta arbete utvecklas successivt världen över. I och används sällskapsdjur i undervisning för att få barn att träna sin förmåga att känna empati, överbrygga klyftor mellan grupper och träna ansvar. Den amerikanska kriminalvården nyttjar hundar för att återanpassa interner och bygga upp förtroende och ansvar. Det svenska kvinnofängelset har byggt upp ett häststall som de kvinnliga internerna sköter. Inom psykiatrin och åldringsvården fungerar ofta hundar och katter som del av terapi och välmående. En viktig del av rehabilitering av funktionshindrade har länge varit handikappridning. På fält efter fält sker samarbete mellan djur och människa i samhället tjänst. Detta arbete bör dock kunna intensifieras och utvecklas än mer i .