mot · GU02Kr238 · 2006-10-29 00:00:00 — Namnsdagar för namn av utländsk härkomst tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att även svenskar med utländska namn ska få namnsdagar i . Firandet av namnsdagar är en företeelse som framför allt existerar i och , även om visst namnsdagsfirande även sker i och vissa länder i . Namnsdagsfirandet har en gammal tradition i . firades namnsdagar, då främst i hovet och aristokratin, men firandet spred sig även till andra befolkningsgrupper. fick ensamrätt på att ge ut almanackor och upprätta namnlängd. Detta privilegium upphörde vid en reform . Efter denna tidpunkt står det var och en fritt att ge ut en almanacka och att själv bestämma namnlängd. Namnlängden har därmed inte längre någon officiell status, vilket skapade viss förvirring. kunde almanacksförlagen enas kring ett förslag från och en namnlängd gavs ut med tre namn per dag. års namnlängd reducerades namnen till två per dag. För att få bort den förvirring som rådde kring namnlängden kallade till ett möte, då en arbetsgrupp bestående av olika almanacksintressenter från bl.a. (), , folklivsforskare och almanacksutgivare bildades. Man lyckades enas om ett förslag som ledde till namnlängd och de namnsdagar som firas. Även om systemet för utdelning av namnsdagar i och med akademins initiativ blev mer strukturerat finns fortfarande problem kvar som behöver åtgärdas. Ett av de större problemen är att de namnsdagar som finns i kalendern avgörs av tradition och inte av vilka namn som är vanliga i landet. Det finns exempelvis 9474 män i som har förnamnet och 4361 män som har förnamnet eller . Trots att dessa namn är mycket vanliga i dagens finns varken eller med bland namnsdagarna. har de blott 38 personer i som har som tilltalsnamn tilldelats en namnsdag . Fastän så få som 22 personer har tilltalsnamnet har detta ändå inte hindrat att dessa 22 har namnsdag . Att konsekvent utesluta utlandsklingande namn från namnlängden som gamla namn som mycket få har anledning att fira fortfarande finns med kan bara ses som ett uttryck för strukturell diskriminering. Uteslutningen från namnsdagstraditionen riskerar att skapa en ökad känsla av utanförskap och bygga på segregationen i eftersom denna tradition med dagens system är något förbehållet infödda svenskar. I många skolor uppmärksammas barnens namnsdagar genom en flagga på skolbänken eller annat firande, något som elever med utländskt klingande namn är uteslutna ifrån, och som därför ökar diskrimineringen i skolan. Det finns alltså behov av ett nytt system för vilka officiella namnsdagar som ska gälla i . Vårt förslag är att officiellt får i uppdrag att samordna en namnlängd som uppdateras med jämna tidsintervall. Urvalskriteriet ska vara vilka namn som är vanligast i folkbokföringsregistret. Särskilda undantag ska givetvis kunna ges för namn med särskild historisk eller kulturell betydelse, men grundprincipen bör vara att de namn som är vanliga i också har namnsdagar. utger redan en egen almanacka, Akademialmanackan, som förutom den vanliga namnlängden också har en särskild namnlista om 1369 namn. Det bör därför med en relativt liten ansträngning gå att foga även nya namn till denna lista så att samtliga svenskar, oavsett ursprung, kan välkomnas in i den gamla svenska traditionen att fira sin namnsdag.