ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GU02N233 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkta insatser som främjar ungt företagande. Vi behöver fler entreprenörer och företagare i vårt land. En av de viktigaste faktorerna för detta är givetvis att ge bättre förutsättningar att starta och driva företag, men det krävs också att det finns positiva attityder kring företagande och utveckling runtom i våra regioner. behöver fler företagsamma individer som har kunskaper och möjligheter att skapa nya företag och arbetstillfällen. Inte minst är det viktigt att engagera unga människor och skapa positiva attityder till entreprenörskap. För att göra det möjligt för flera entreprenörer, för flera att starta och driva företag krävs det krafttag. sjuder av uppfinningsrikedom, men tyvärr faller många idéer bort innan det blir något konkret. Det är många yngre som gärna vill bli företagare, vilket är mycket positivt. Denna vilja och engagemang måste tas till vara så att vi kan få fler verksamma entreprenörer. finns fler olika organisationer och projekt kring ungt företagande. Vi har Ung Företagsamhet, Startcentrum, Snilleblixtarna och Open for Business. Alla dessa har viktiga uppgifter och olika inriktningar. För ett län som t.ex. län med lågt företagande är det extra viktigt att dessa organisationer har ett starkt stöd och en långsiktig försörjning. Vi behöver ett mer långsiktigt arbete med entreprenörskap och företagande hos unga. Samlade insatser för entreprenörskap och ungt företagande i kommer att leda till att nyföretagandet ökar. Effekten av att stimulera ungdomars företagsamhet kommer inte bara att innebära ökat företagande utan vi kommer också att kunna tillgodose befintliga företags behov av entreprenöriella medarbetare som ser möjligheter. Regeringen bör därför ytterligare intensifiera och stimulera arbetet kring ungt företagande.
mot · GU02N234 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över finansieringen av groddföretag genom garantier från staten. Finansieringssystemen för groddföretag saknar en viktig länk vid uppstarten av nya företag när en ny produkt har tagits fram. Uppstartsfasen gör utan finansiering att det flesta företag med exportmöjligheter och teknikhöjd faller eller säljs/flyttar utomlands, beroende på att groddföretagen saknar en god balansräkning. Bankerna har en mycket restriktiv hållning till groddföretag på grund av det regelverk som finns. Man tar i praktiken små risker i sin kreditgivning till groddföretag även om produkterna som ska produceras/säljas har en möjlighet att ta sig in på marknaden. går in med ett mindre belopp i ett uppstartsskede. I skedet därefter kräver rutinmässigt bankernas medverkan, dvs. bankernas prövning av säkerhet och betalningsförmåga ligger till grund för om ska gå in eller inte. Detta betyder att blir engagerat i företag som rullar och har byggt upp en god balansräkning. Industrifonden får tjäna som exempel på alla de organisationer som arbetar som riskkapitalister. De går med andra ord in som delägare, med målet att sälja med god avkastning. Entreprenörskapet och innovationsförmågan är erkänt god i , så varför är bland de sämsta i på nyföretagande? Förmodligen är det finansieringen och därtill hörande risktagande. En översyn av möjligheterna till garanti från staten för att täcka det glapp som uppstår vad gäller finansieringen av groddföretag bör göras.
mot · GU02N235 · 2006-10-26 00:00:00 — Exportkrediter för små och medelstora företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av möjligheterna till en förstärkning av exportkrediterna för små och medelstora företag. Vårt välstånd i bygger på våra företags produktion och försäljning till olika marknader i och utanför . Vi behöver tillväxt i våra företag för att klara sysselsättning och välstånd. Särskilt i små företag behövs inte bara kompetens för att sälja sina produkter utomlands utan också exportgarantier på marknader som kan vara svåra att nå och få avsättning på. Man bör därför analysera marknader som är intressanta för små företag och öka möjligheterna till exportkrediter. Möjligheterna för en förstärkning av exportkrediter för små och medelstora företag bör ses över.
mot · GU02N236 · 2006-10-26 00:00:00 — Svensk komponenttillverkning i vindkraftsindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av vindkraftskomponentbranschen. Vindkraften står nu inför sitt genombrott i . I kommer redan av elförsörjningen från vindkraften. I är ett flertal vindkraftsprojekt på väg att startas upp. Vi talar om mångmiljardinvesteringar i vindkraft kommande år. Tyvärr har komponenttillverkningen till vindkraftsindustrin inte tagit fäste i och svensk produktion, frånsett själva betongfundamentet. I stället har företag som i , i och Enercon i samt globala tillverkare som och tagit marknadsandelar. Var är och ? Det finns ett behov av fler komponenttillverkare. måste vara med på denna marknad, för leveranser till men också för export. En samverkan mellan , ABB och andra företag är i högsta grad önskvärd. riksdag har förlängt elcertifikatssystemet för att underlätta för förnybar elproduktion. För att skapa en slagkraftig svensk komponenttillverkning till vindkraftsmarknaden behöver förutsättningarna för svensk samverkan mellan komponenttillverkare till vindkraftsindustrin ses över.
mot · GU02N238 · 2006-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en energipolitik för tillväxt. Det svenska välståndet bygger i mångt och mycket på våra naturresurser. Inte minst historiskt har gynnats av den goda tillgången på råvaror som skog och malm som tillsammans med god tillgång på energi har bidragit till svensk tillväxt och välstånd. Men för att fortsatt ska kunna ta del av dessa enorma värden krävs en målmedveten satsning på utbildning, infrastruktur och inte minst på energiförsörjningen. Till exempel vår viktiga basindustri inom pappersproduktionen är energiintensiv och kräver en långsiktigt säker tillgång på energi till konkurrenskraftiga priser. Och hela vårt samhälle är i högsta grad beroende av en trygg och säker energiförsörjning. Men även andra sektorer av samhället är beroende av en trygg energiförsörjning. Sjukhus, banker och affärer är bara några exempel på verksamheter som stannar upp om inte eltillförseln fungerar. I takt med tekniska framsteg blir alltfler sektorer i samhället alltmer elberoende. Historiskt kan vi också se ett positivt samband mellan energianvändning och en ökad tillväxt. Det är därför av högsta vikt att för en långsiktig energipolitik som tryggar den framtida elförsörjningen. Det behövs fler energikällor i , inte färre. Energiproduktion är något fantastiskt vi ska utveckla och värna om. Politiken måste därför syfta till att underlätta för investeringar i ny elproduktion. Detta måste givetvis göras med miljöhänsyn, men så kan också ske på ett bra sätt. Koldioxidutsläppen är vår tids största miljömässiga utmaning, och energipolitiken måste syfta till att dessa ska minska. Det är därför viktigt att användningen av olja och kol fortsätter att minska, inte bara i . För att ersätta olja och kol talas ofta om solenergi, vindkraft, vågkraft och andra energikällor. Många av dessa kan spela en viktig roll i den svenska energimixen. består den svenska elproduktionen framför allt av vattenkraft och kärnkraft, och vindkraften står enbart för en halv procent. Det är viktigt att energipolitiken framöver utgår från de faktiska förhållandena, vad som är möjligt med dagens teknik och är kommersiellt gångbart.
mot · GU02N239 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att formulera en vision för entreprenörskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en långsiktig nationell handlingsplan för samverkan och utveckling av entreprenörskap. behöver fler entreprenörer. Att vara entreprenör handlar inte bara om att starta företag, även om det är en viktig del av entreprenörskapet. Det handlar också om att vara entreprenöriell och företagsam. Det behövs företagsamma människor överallt. Utan entreprenörer sker ingen utveckling eller nyskapande. har entreprenörens roll och behovet av entreprenöriella människor uppmärksammats alltmer. Stora resurser har satsats på nationell nivå för att öka medvetandet om behovet av entreprenörskap. Ett exempel på detta är Nuteks nationella entreprenörskapsprogram. Det är ett program som ska öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap och inspirera fler att se möjligheterna. Syftet med programmet är också att bidra till ökad kompetens hos dem som i sin tur inspirerar och motiverar andra, till exempel lärare, skolledare, studie- och yrkesvägledare, rådgivare och näringslivsutvecklare. genomför programmet i samverkan med andra myndigheter och organisationer . Programmet är till för att främst främja entreprenörskap i grund- och gymnasieskolan samt i högskolan. Detta räcker inte. Alltför ofta drivs dessa frågor i projekt , så även Nuteks entreprenörskapsprogram. Det behövs en mer övergripande och genomarbetad vision och handlingsplan för att göra till ett av de mest nyskapande och entreprenöriella länderna i världen. Tillfälliga projekt är inte tillräckligt. I lade den norska regeringen fram en plan för en enhetlig innovationspolitik. Där har man tagit ett helhetsgrepp över frågorna och gemensamt formulerat en vision och strategi för att vaere ett av verdens mest nyskapande land. Inom flera politiska sakområden har norrmännen samarbetat för att få detta till stånd. , Kommunal- och regionaldepartementet och Närings- och har tillsammans arbetat med denna fråga för att åstadkomma en gemensam handlingsplan. I denna plan är entreprenörskap ett av fem områden. Genom detta finns nu en strategisk plan för entreprenörskap som särskilt fokuserar på utbildningssystemet. I har vi den departementsövergripande strategin Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse. Det är bra. Men för att ett land ska bli entreprenöriellt i fler avseenden än vad gäller innovationer behöver vi utveckla entreprenörskapet. Om vi på allvar vill främja entreprenörskap, måste det skapas en kultur för detta som genomsyrar hela utbildningsväsendet. Denna kultur skapas inte med mindre än att de unga får tro på sin egen skapande kraft och tro på sina möjligheter att själva forma framtiden. Därför måste vi arbeta långsiktigt på att främja entreprenörskap i hela utbildningssystemet men också i barns och ungdomars fritid. Det behövs en vision och en handlingsplan för entreprenörskap som tydligt visar vart vi vill komma i fråga om som ett entreprenörskapsland. Detta måste ske genom att flera departement samverkar kring frågan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02N240 · 2006-10-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett konkurrensneutralt byggande. Under föregående mandatperiod antog regeringen en nationell träbyggnadsstrategi som syftar till att öka användningen av trä som konstruktionsmaterial i byggnader. Träbyggnadsstrategin har fått berättigad kritik för att den leder till att konkurrensen snedvrids mellan olika aktörer på byggmaterialmarknaden. Men den nationella träbyggnadsstrategin har också fått negativa följder på det lokala planet. Strategin har lett till att det numera förekommer att lokala krav ställs på valet av byggnadsmaterial. I stället för att låta byggherrarna välja det mest ändamålsenliga/kostnadseffektiva materialet fastställer upphandlingar m.m. att stommarna ska vara av trä. Det finns ett flertal exempel på detta. var beredd att satsa på att bygga 72 lägenheter i med betong som bärande byggmaterial. Projektet verkar gå om intet eftersom arbetsutskott anser att trä ska vara huvudalternativet och avslog bygglovsansökan. Att bygga i trä i stället för i betong skulle ha ökat produktionskostnaderna med , enligt vid . Ytterligare exempel är mediehuset i . Önskemålet var att använda trä som material i byggstommen. En närmare titt visade att detta skulle innebära höga byggkostnader. Projektet, som är kostnadsberäknat till ca 50miljoner kronor, skulle bli dyrare om trä valdes i stället för betong. Den merkostnaden var enligt uppgift inte beredd att betala. Dessutom kräver inspelningsverksamheten att den aktuella byggnaden behöver särskilt tysta miljöer, där betong av vissa anses vara ett bättre alternativ än trä när det gäller ljudisolerade utrymmen. Årehus i har planerat att bygga två hyreshus helt i trä, det s.k. trähusprojektet. Det skulle innebära 28 nya lägenheter. När anbuden tagits in står det klart att husen blir dyrare än beräknat. Den höga kostnaden gör att trähusprojektet i Åre stoppas. Visst kan trä vara ett utmärkt byggnadsmaterial. Men nationella strategier och planer ska inte leda till att kommunala nämnder styr över vilket material som används i byggnader. Vidare ska vi inte ha några nationella strategier som favoriserar ett byggmaterial framför andra utan vi ska eftersträva konkurrensneutralitet på området i syfte att få trygga, säkra och vackra bostäder till bästa möjliga bygg- och driftskostnad.
mot · GU02N241 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompensation för de stora miljöingreppen och de följder i övrigt som uppstått av vattenkraftsutbyggnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning av vilka lärdomar kan dra av de norska och kanadensiska systemen för att låta en del av de värden som vattenkraften genererar bli kvar i de regioner där kraftverken finns. Nästan hälften av den el som produceras i kommer från vattenkraft. Genom de stora utbyggnader som skett i våra älvar har naturvärden spolierats för att elektrifiera och utveckla det svenska samhället. Kraftbolagen håvar in miljardvinster tack vare billig vattenkraft som konsumenterna drabbas av rekordhöga elpriser. Jobben som kom till när kraftverken byggdes är borta. Kvar är stora vattenmagasin och torrlagda älvsträckor med gigantiska miljöingrepp. Utbyggnaderna har fråntagit kommunerna efter älven möjligheten att utveckla annan verksamhet som turism, fiske, etc. för utbyggnaden fick många människor anställning genom verksamheten medan ytterst få anställda krävs för att underhålla och producera vattenkraft. Kommunerna efter älven får nästan ingen av vattenkraften utan skadas i stället av de intrång som vattenkraften innebär. För oss är det självklart att de vattenkraftsproducerande områdena måste kompenseras för de ingrepp som kraftproduktionen orsakar. Det är inte rimligt att rikaste kommuner sett till producerade värden i praktiken har de fattigaste invånarna. är ett föregångsland när det gäller regional utveckling och särskilt då de vattenkraftsproducerande kommunernas rätt till en del av vinsterna från vattenkraften. Särskilt intressant är systemet med koncessionskraft. I får enligt lag de kommuner där vattenkraften produceras köpa koncessionskraft till ett pris som regeringen fastställer. Detta pris är 2006 . Det finns begränsningar till max av produktionen i kommunen eller högst den totala konsumtion som sker inom kommunen exklusive energikrävande industrier. Detta ger norska kommuner ca 800miljoner norska kronor . Dessutom finns det naturresursskatt, koncessionsavgifter och egendomsskatt i . Om systemet med koncessionskraft tillämpades i skulle det ge de vattenkraftsproducerande kommunerna möjlighet att erbjuda både sina invånare och sina företag billig elkraft och kunna sänka kommunalskatten. Vattenkraftskommunerna skulle bli mycket attraktiva för både boende och företagande. Det finns flera olika modeller för hur en del av vattenkraftens vinster kan bli kvar i de regioner där den produceras. Framför allt är det två som är intressanta enligt vår mening: Återföring av en del av energiskatten enligt norsk modell. Avgift på det vatten som passerar turbinerna enligt kanadensisk modell. Vi anser att regeringen bör ta initiativ i frågan om hur vattenkraftsregioner ska kompenseras för de stora miljöingreppen och de följder i övrigt som uppstått av vattenkraftsutbyggnaden. En utredning bör tillsättas för att studera de norska och kanadensiska modellerna för hur en del av vattenkraftens vinster kan bli kvar i de regioner där den produceras.
mot · GU02N242 · 2006-10-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra samhällets ansvar för basal service. En förutsättning för att alla bygder ska ha möjlighet att utvecklas är att basal service kan erbjudas till rimliga kostnader. Exempel på sådan service är elanslutning, teleanslutning, lantbrevbäring och liknande. På landsbygden kan kostnaden för den enskilda anslutningen kosta mycket, men prispolitiken har varit sådan att alla ska ha möjlighet till anslutning till en rimlig kostnad. har prispolitiken för telefonanslutning förändrats. Vid en landsbygdsanslutning har kostnaden höjts från (2005) till (2006). Detta visar på en utveckling som knappast gagnar byggande och boende i landets olika delar. Det är knappast en utveckling som rimmar väl med de satsningar samhället gjort på bredbandsutbyggnaden i orter med färre än Möjligheten att erhålla basal service i form av telefon, el, lantbrevbärarservice och liknande är ett ansvar som bör åvila samhället. Samhällets ansvar för dessa samhällsviktiga funktioner bör tydliggöras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02N244 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att bygga den nya huvudkraftledningen från till under jord. En ny huvudkraftledning för svensk kraftförsörjning ska byggas från i till i . Den blir och kommer att kosta . mark kommer att beröras, således också flera tusen markägare. Många människor måste flytta på grund av att hus ska exproprieras. Bygget ska vara klart , och regeringen väntas ta beslut . I förslaget som presenterats anges fyra olika geografiska stråk, öster och väster om , men studien tar inte ställning till om elen ska överföras i luften eller i marken. Diskussionen om mark- eller luftburen ledning är en fråga som väckt stor uppmärksamhet, mycket på grund av den förstudie som presenterar går ut på att ha den luftburen. En luftburen ledning kommer att kräva att väsentligt större markområden tas i anspråk. På öppen mark behövs byggfri korridor och i skog hela fri zon. För markkabel krävs endast trädfri gata ovan jord. En markkabel är ett dyrare alternativ enligt men kan innebära många fördelar, t.ex. ur det privata markägarintresset, den svenska landskapsbilden och olika turistsatsningar som görs i de regioner som berörs. Produktionsbortfallet i skog och på åkrar blir större och även den elektromagnetiska strålningen blir större med en luftburen huvudkraftledning. Tekniken finns för en markburen kabel, vilket kommer att innebära att det blir liten eller ingen strålning, att jord- och skogsmark ej tas ur bruk samt att vi slipper ytterligare en bred ledning med ett mindre tilltalande stålskelett genom landet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GU02N245 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på att stimulera fler unga att starta företag. behöver flera nya företag och flera växande företag. För att klara den demografiska utmaning står inför krävs det flera människor i arbete och att flera vågar skapa sitt eget arbete. För att får flera entreprenörer i krävs grundläggande åtgärder om förändrad attityd till företagare. Det ska vara lika naturligt att vara anställd som företagare, valmöjligheten ska finnas hos den enskilde individen. Därför måste de sociala trygghetssystemen ses över. För att visa på en välvilja till företagare bör en F-skattsedel erhållas vid födseln. ska F-skattsedeln sedan kunna aktiveras av de personer som vill starta företag. Den får sedan återkallas endast på sakliga grunder, t.ex. på grund av ekonomiska ogentligheter. i samhället blir då valfrihet, och företagande ses som lika naturligt som en anställning. Som student ska man ha två möjligheter efter avslutad utbildning. Antingen att ta en anställning eller att starta ett eget företag. Tyvärr är dagens högre utbildning inte utformad för att studenter ska starta egna företag. är det ovanligt att en svensk student fått lära sig grunderna i hur det går till att starta och driva ett företag. Det är därför viktigt att styra om den högre utbildningen till att genomsyras av mer entreprenörskap och även visa på möjligheten att starta ett eget företag efter avslutad utbildning. Den svenska utbildningen från och uppåt bör genomsyras av en entreprenörsanda. Att skapa företagsamma och kreativa individer ska vara ett av skolans mål. Ung Företagsamhet fyller i dagens skola en viktig funktion för att låta elever lära sig att gå från affärsidé till konkurs, att följa ett företag hela vägen. Denna typ av initiativ är nödvändiga för att flera ungdomar ska se sig själva som företagare och våga ta steget att starta ett företag. Det är också viktigt att skolan kommer ut i näringslivet, men också att näringslivet kommer in i skolan. Skolan är en viktig samhällsaktör och kan tillsammans med andra aktörer utveckla idéer och företag. Ett samarbete mellan skola och kan näringsliv är viktigt. Coompanion har i en rapport visat att fler än 75000 ungdomar mellan kan tänka sig att bli företagare, om de får göra det tillsammans med någon eller några andra. Det ger en föraning om hur morgondagens entreprenörskap kommer att se ut. Det kooperativa företagandet är en väg att stötta unga människor att börja i form av en ekonomisk förening för att sedan vidareutveckla sitt företag. behöver fler företagare. Morgondagens företagare hittar vi bland unga människor. Låt det bli lika naturligt att vara företagare som anställd. Se över möjligheten för att stimulera fler unga att bli entreprenörer. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GU02N246 · 2006-10-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turismen i . Turism- och resebranschen har dragit upp strategier för tillväxten i den svenska rese- och turistindustrin. Framför allt handlar tillväxten om ekonomi och sysselsättning inte styrd turistpolitik utifrån regionalpolitiskt tänkande. Stora resurser läggs på områden där det främst gäller att hålla arbetslösheten nere, vilket är bra även om förhållandevis små intäkter ges. I strategin står det bl.a.: kan inte ses som ett etablerat resmål för massturism, utan måste fokusera sitt arbete till tydliga produkter och varumärken som är så starka att de på något sätt inom sitt område märks i internationell konkurrens. Då är det också viktigt att se på utifrån de olika marknadsförutsättningar som finns i de olika delarna av landet och inte bara bejaka dessa förutsättningar utan också förstärka samt använda dem affärsmässigt till gagn för landet. Exempelvis har i när det gäller kortresandet en mycket intressant exportprodukt (den konsumeras här) med , och som närmarknader. Det är weekendresor med bil, buss eller tåg från , , m.fl. platser. Vi har enorma möjligheter att erbjuda fisketurism, och vi är övertygade om att turismen kan påskynda integrationen inom . Vad som erbjuds är t.ex. cykel, golf, eller gästgiveripaket. Det finns ett stort utbud av matställen och kulturarrangemang med konsten i fokus, långa stränder att även vandra på, pittoreska fiskelägen, blommande äppelodlingar m.m. Andra områden kan ha sina speciella upplevelseprodukter för sitt område. En prioritering av kortresande från utländska närmarknader är positivt ur en affärsmässig synvinkel och ett sätt där kan öka sina exportinkomster. i (s)