frsrdg · GT04RS2 · 2006-01-01 00:00:00 — Den redovisningen görs per riksmötesår och återfinns i det bundna riksdagstrycket. I verksamhetsberättelserna finns, förutom rent kvantitativa uppgifter, information om de behandlade ärendena och om t.ex. utskottsutfrågningar, studiebesök och resor, arbete med uppföljning och utvärdering och mottagande av internationella besök. Utskotten behandlade under /05 sammanlagt 183 propositioner, 37 skrivelser från regeringen och 22 framställningar och redogörelser från och riksdagsorgan. Antalet behandlade motionsyrkanden uppgick till 10944, vilket är mindre än siffran för under väckta motionsyrkanden, men mer än antalet behandlade motionsyrkanden . Det bör observeras att detta kan ha samband med hur utskotten väljer att lägga upp arbetet, eftersom möjlighet ges att behandla motioner än det riksmötesår då de väcks. Ett mindre antal behandlade yrkanden kan alltså betyda ett större antal yrkanden att behandla nästkommande år. Som framgått ovan är antalet väckta motioner ständigt ökande. Utskotten avlämnade 321 betänkanden till kammaren jämfört med 294 föregående . Totalt hölls 560 utskottssammanträden inklusive sammanträden med granskningsärenden och utrikesutskottets s.k. särskilda sammanträden för föredragningar och besök. Den totala sammanträdestiden uppgick , vilket är samma siffra som . En viss försiktighet med slutsatser är dock påkallad beroende på att det i vissa fall tillkommer mötestid som avser annat än ren ärendebehandling. I verksamhetsberättelserna redovisas ett nittiotal möten av karaktären offentliga utskottssammanträden, öppna eller slutna utskottsutfrågningar eller seminarier, konferenser m.m. I den siffran ingår även utskottens deltagande i framtidsdagar . Även om direkta jämförelser inte är möjliga, bl.a. beroende på att mötena kategoriseras något olika av utskotten, kan man notera en kraftig ökning av denna typ av icke direkt ärenderelaterad verksamhet. I verksamhetsberättelserna finns också redogörelse för utskottens arbete med EU-relaterade frågor som förutom ärendebehandling och hantering av ett stort antal EU-dokument omfattar en stor mängd informationsmöten med deltagande av representanter för m.fl. Här kan även nämnas att konstitutions-, lag- och trafikutskotten deltog i ett försök med subsidiaritetskontroll som initierats av Cosac10. Försöket avsåg det s.k. tredje järnvägspaketet. Som ett led i detta anordnade de tre utskotten ett gemensamt seminarium. I verksamhetsberättelserna finns även redogörelse för arbete med uppföljning och utvärdering som kan vara både av löpande karaktär och avse avgränsade projekt och studier. Det kan nämnas att justitie- och socialutskotten gemensamt bedrivit ett projekt om narkotika. Som noterades redan i föregående årsredovisning görs utskottens utrikes resor ofta i mindre delegationer än tidigare mandatperioder, vilket innebär ett ökat antal resor. I verksamhetsberättelserna redovisas 37 resor, vilket är en något högre siffra än under föregående . I siffran ingår även ett antal besök i i anslutning till markerandet av 100-årsminnet av unionsupplösningen. Till detta kommer ett drygt tiotal inrikes resor och en stor mängd studiebesök i . En annan uppgift för utskotten är att ta emot utländska besök. I verksamhetsberättelserna finns närmare 40 sådana besök noterade, till vilket kommer ett antal besök som kanslierna helt ansvarar för. En fullständig redovisning saknas, men det står klart att tendensen är att de inkommande utländska besöken ökar i antal. Sammanfattningsvis kan man konstatera en fortgående ökning av arbetsbelastning för utskotten, som antalet anställda varit i princip oförändrat . Det handlar inte bara om en ökande ärendemängd i form av propositioner, skrivelser och motioner utan också om de krav som följer av EU-medlemskapet. Till detta kommer att utskotten enligt riksdagsordningen ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Internationaliseringen innebär ett ökat besöksutbyte. Även den allmänna moderniseringen av riksdagsarbetet innebär en ökad arbetsbörda för utskotten och deras kanslier. Som exempel kan nämnas arrangerandet av framtidsdagar och annan utåtriktad verksamhet i form av offentliga utskottsutfrågningar och seminarier m.m. Ett viktigt inslag i utskottens arbete är att till sammanträdena kunna behandla utkast till betänkanden som producerats av utskottskansliet. Dessa utkast trycks inom riksdagsförvaltningen. Utvecklingen av denna produktion har varit: 2002 3,8 miljoner sidor 2003 4,4 miljoner sidor 2004 4,8 miljoner sidor Utkasten har levererats till utskotten så att deras arbetsplaner kunnat hållas. Ledamöterna är mycket nöjda (nöjdhetsindex 95,5) med servicen från sina respektive utskottskanslier. är ett organ för parlamentarisk kontroll av regeringens arbete i EU. verksamhet för /05 redovisas liksom för tidigare riksmöten i årsbok och i verksamhetsberättelse. Under /05 har hållit 43 protokollförda sammanträden under sammanlagt . Inför dessa sammanträden har 71 utskick med sammanträdesmaterial m.m. gjorts. I dessa siffror ingår inte det ökande antal s.k. skriftliga samråd och inte heller det stora antal utländska besök som tar emot . 78 pressmeddelanden har publicerats såväl inför som efter varje sammanträde. Pressmeddelandena efter sammanträdena publiceras också på engelska. Antalet sammanträden och utskick och därmed också pressmeddelanden och stenografiska uppteckningar har varit tämligen i förhållande till föregående riksmötesår. Under /05 har regeringen informerat och samrått med inför sammanlagt 68 ministerrådsmöten (inklusive informella ministermöten och Europeiska rådets möten). har under fortsatt på den tidigare inslagna vägen med öppna sammanträden med statsministern inför och i förekommande fall efter Europeiska rådets möten, vilka numera äger rum minst . Även den internationella verksamheten och samarbetet med andra länders parlamentariska EU-organ har under ökat i omfattning. Det kan konstateras att arbetsbelastningen för är ständigt ökande, bl.a. beroende på att utvecklingen inom EU kommit att omfatta alltfler sakområden som utvidgningen av EU och konstitutionella frågor tar alltmer plats. Omfattande sammanträden med många beslutsfrågor som måste analyseras ska förberedas , och ett alltmer omfattande dokumentflöde ska värderas och hanteras. För att få jämförbarhet mellan resultatet för utskottskanslierna och beräknades ett modifierat nöjdhetsindex där endast ledamöter och suppleanter i ingick. Beräknat på detta sätt var ledamöterna lika nöjda med servicen från (95,) som med servicen från andra utskottskanslier. , som ingår i kammarkansliet, har producerat 2 705 utredningar. Detta kan jämföras med 2 568 utredningar och 2 526 utredningar . Detta innebär en ökning av antalet utredningar . producerades 1 260 utredningar till partikanslierna, merparten till oppositionspartierna. Andelen utredningar till partikanslierna av de totala utredningarna har ökat från år och till . Generellt sett är utredningarna till partikanslierna mer komplicerade och mer omfattande jämfört med utredningarna till ledamöterna. I ledamotsenkäten framkom att (2004) var mycket eller ganska nöjda med servicen från utredningstjänsten och gav betyget 4 eller 5 och att inte någon ledamot var missnöjd med utredningstjänsten. I syfte att få återkoppling på levererade utredningars kvalitet samt att diskutera åtgärder för fortsatta förbättringar har utredningstjänsten haft möten med alla kanslichefer på partikanslierna och utskottskanslierna, inklusive . Samtalen med utskottskanslierna visade att man är nöjd med det stöd som man har fått från utredningstjänsten i form av utredningar, extra föredragande och insatser i samband med utskottens uppföljningar och utvärderingar. På partikanslierna uttalade man sig också mycket uppskattande och påtalade att man gärna såg utökade kontakter mellan partikanslierna och utredningstjänsten. Utredningstjänstens promemorior har använts flitigt i den politiska debatten, och utredningstjänsten har som en följd härav ofta blivit omnämnd i medierna. Utredningstjänstens arbete har inte bara bidragit till att förbättra informationen i olika politiska sakfrågor utan också gjort den mer tillgänglig. Genom att utredningstjänsten uppmärksammats i medierna har man i viss mån bidragit till ett ökat intresse för det arbete som bedrivs i . har under verksamhetsåret förvärvat underlag och verktyg för omvärldsanalys i form av böcker och tidskrifter på papper och i elektronisk form samt nyhets- och faktadatabaser, bl.a. TT-telegrammen. material har använts av ledamöter, , utskottskanslier, partikanslier och andra som stöder beslutsprocessen. Ett stort arbete har lagts ned på att lägga upp och strukturera böcker, artiklar och nyheter så att interna användare har lätt att komma åt dem via egen persondator. Antalet sökningar i elektroniska nyhetsdatabaser uppgick till 9830 stycken. Det kan jämföras med 9436/dygn och 8395/dygn . resurser nås via Helgonät, och användningen har gått upp från 7 2004 till 8 2005. Antalet längre frågor/uppdrag är ca 600 fler än 2004 (2 2005 och 3 2004). Antalet lånade böcker/lånetransaktioner från interna användare har däremot gått ned till 12 350 under verksamhetsåret från 15 2004. För att informera och följa upp verksamheten har man under verksamhetsåret träffat företrädare för samtliga partikanslier. har även inlett en ny form av samarbete med och inrättat kontaktbibliotekarier för utredningstjänstens sektioner. Medelbetyget för ledamotsenkät var 4,21 en uppgång från 4,04 i föregående års ledamotsenkät. För att handlingar ska bevaras till eftervärlden arbetar arkiv med att upprätta dokumenthanteringsplaner för samtliga arkivbildare, dvs. de organisatoriska enheterna. Under färdigställdes dokumenthanteringsplaner för 20 av totalt 52 arkivbildare. Under anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. som i huvudsak redovisas under verksamhetsgrenen Stöd till beslutprocessen ingår även utgifterna för ledamöternas förmåner11 i form av inkomstgarantier och pensioner. utbetalades ca till f.d. riksdags- och EU-ledamöter eller anhöriga. Inkomstgaranti12 har utbetalats till 59 f.d. ledamöter, varav 6 f.d. ledamöter i . Kostnaden för detta uppgick till ca . Jämförande antal var 71 personer, varav 11 EU-ledamöter, och kostnaden uppgick då till ca . Pension13 har utbetalats till 334 personer 2005, 320 personer 2004. Kostnaden för detta uppgick till ca 54,9miljoner kronor, 2004. Avseende utbetalades pension till 310 personer med 55,8miljoner kronor. 4Verksamhetsgren Service och förvaltning Mål för verksamhetsgrenen: skall inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. Måluppfyllelse för verksamhetsgrenen: Mot bakgrund av nedanstående redovisning kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen Service och förvaltning i allt väsentligt har uppfyllts. De organisatoriska enheter som främst kan hänföras till ovanstående verksamhetsgren och mål är det administrativa kontoret (AK) med IT-avdelningen, stabsenheter samt enheter för fastigheter, bevakning och lokalvård. Tabell: Kostnader och intäkter för verksamhetsgrenen () Denna verksamhetsgren omfattar () av de totala nettokostnaderna för riksdagsförvaltningen. Inom verksamhetsgrenen Service och förvaltning tillhandahålls resurser, i form av bl.a. persondatorer med tillbehör och lokaler samt service inom ett flertal områden såsom exempelvis administrativt ledamotsstöd, bevakning, lokalvård och barnomsorg för ledamöterna. Internt inom riksdagsförvaltningen pågår ständigt olika utvecklingsprojekt med avsikt att effektivisera och förbättra den service som erbjuds till ledamöter, partikanslier och medarbetare i förvaltningen. Genom att föra resurs- och budgetansvaret närmare verksamheten i form av rambudgetar och införa tydligare uppföljningar av verksamheten förväntas förbättringar inom såväl styrning som uppföljning och effektivitet. Arbetet med styr- och planeringsmodellen, Styrplan 2008, har fortsatt och ett nytt budgetsystem har tagits fram där budgetansvariga kan lägga in detaljbudgetar, mål, verksamheter och prestationer. har arbetet fortsatt i syfte att möjliggöra tillförlitliga och säkra IT-system till gagn för såväl ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens övriga verksamheter samt för partigrupperna och deras kanslier. uppgraderades operativsystemet på alla persondatorer och en översyn av applikationsutbudet gjordes som låsta14 klienter infördes. I samband med uppgraderingen genomfördes en omfattande utbildningsinsats. samtliga användare erbjöds utbildning i form av seminarier och stöd på plats. Totalt har drygt 700 personer , 590 personer 2004, genomfört någon form av IT-utbildning. Ledamöterna är mer nöjda med IT-system . Andelen nöjda ledamöter har ökat markant från 2005. Ledamöterna är även betydligt nöjdare med servicen kring hemutrustningen även om den fortfarande har ett relativt lågt nöjdhetsindex. En anledning till det låga värdet kan vara att inte alla ledamöter har tillgång till bredband på hemorten. Samtalen till helpdesk minskade sedan mätningarna startade , från ca 27 000 samtal till ca 23000 samtal. fick svar från helpdesk , en förbättring jämfört med med . En trolig orsak till att samtalen minskade är att har gått över till en ny, mer stabil plattform för persondatorerna. En annan anledning är att kommit i fas med utbytet av stationära persondatorer vilket innebär att ingen användare har en dator äldre än . Servicen från helpdesk fick även 2005 ett högt nöjdhetsindex, , och det har dessutom stigit . Till ledamöter, anställda på partikanslier, JO, riksdagsförvaltningens e-postlådor och anställda vid riksdagsförvaltningen inkommer ca 30miljoner e-postmeddelanden. Av dessa var (23 miljoner) klassade som eventuellt spam. Hanteringen av spam är omfattande, på IT-avdelningen beräknar man kostnaden för bl.a. disk- och datatrafik samt frågor om spam till . Till detta ska läggas den arbetstid som de enskilda användarna lägger på att öppna och konstatera att det är ett spam och sedan ta bort meddelandet, ca 200000 spam med en genomsnittlig hantering , total tid för förvaltningen ca . För att underlätta administration av arbete med ledamöternas reseräkningar m.m. har ett nyhetsbrev med aktuell information tagits fram. Ledamöterna erbjöds personlig genomgång av registrerering och sökning i reseräkningssystemet. Som en vägledning inför deklarationen fick samtliga ledamöter en skriftlig information som innehöll gällande regler samt rättsfall. I syfte att tillgodose nya ledamöters behov av stöd har de 19 ersättare som tjänstgjort som ledamöter erbjudits personlig introduktion. Vid tillträdet har de fått information om kammararbetet, de ekonomiska villkoren, säkerheten inom m.m. Trots betydande insatser , blev resultatet i årets serviceenkät i stort sett oförändrat beträffande rutinerna för reseräkningar och utlägg samt informationen om ledamöternas ekonomiska villkor. Det är dock inte helt klart om detta beror på ett visst missnöje med det gällande regelverket eller med den service och information som förvaltningen erbjuder. I syfte att förenkla regelverket för ledamöterna har ett antal frågor rörande bl.a. riksdagsledamöternas traktamenten utretts. Beredningen av denna fråga och ledamöternas kostnadsersättningar, inkomstgaranti m.m. pågår nu i förvaltningen med sikte på att ett lagförslag ska kunna överlämnas till . Övrigt stöd m.m. till ledamöter För att underlätta för ledamöter med små barn att delta i riksdagsarbetet erbjuder förvaltningen barnomsorg. tog barnverksamheten hand om 35 barn i åldrarna , i stort sett i samma omfattning som 2004. Förutom barnomsorg och förvaltningens utbud av friskvård, språkutbildning och IT-utbildning anordnar Talmannens nätverk seminarier och frukostmöten för ledamöter och anställda. Syftet är att belysa riksdagsarbetets och politikens villkor och förutsättningar samt ge möjligheter till utveckling för den enskilde ledamoten. Avsikten är också att diskutera hur man kan ta till vara den goda representationen av jämställda kvinnor och män. Sedan Talmannens nätverk startade har över hundra aktiviteter ägt rum. kan nämnas: Kan EU bli folkligt Har kvinnor och män olika syn på EU? med , EU-kommissionär, Vad har hänt på jämställdhetsområdet? med , jämställdhetsombudsman och Jämställdhetens utveckling efter unionsupplösningen, i samarbete med 100-årsmarkering, med professor . Talmannen har även som ett led i arbete inbjudit till ett forskarseminarium om parlamentarikerrollen i ett genusperspektiv. Förvaltningen har även anordnat Klarspråksseminarier. Syftet har varit att öka medvetenheten om betydelsen av ett enkelt och klart språk samt att ge möjlighet till diskussion om hur konkret ska kunna arbeta med språkfrågorna i . växel har tagit emot i genomsnitt ca 1 375 samtal per arbetsdag. Jämförelse 20022004 visar på en relativt siffra trots en ökande användning av direktval. Antalet nöjda ledamöter med hjälp av telefonväxeln har minskat något från till . Inom riksdagsförvaltningen erbjuds tryckeritjänster. En digitalisering av arbetsflödena har underlättat att lämna digitala original vilket har ökat efterfrågan på dessa tjänster. Noteras bör att efterfrågan på färgtryck fortsätter att öka, nu med . Efterfrågan på tryckeritjänster har ökat från ledamöter och förvaltning enligt följande: De totala inkomsterna för tryckeritjänster uppgår till ca . Av dessa inkomster avser ca tryckeritjänster utförda åt och , ca 1 miljoner trycksidor. Antalet ärenden inom riksdagsförvaltningen som registrerades i diarieföringssystemet var under /05 knappt 5 000, vilket är i stort sett oförändrat jämfört med /04. har riksdagsförvaltningen inlett förfarande med 8 upphandlingar över de s.k. tröskelvärdena och med 17 upphandlingar under tröskelvärdena. Antalet upphandlingar har minskat avsevärt vid jämförelse med föregående år. Det färre antalet upphandlingar bör ses mot bakgrund av ett ökande antal avrop från statliga ramavtal. Antalet direktupphandlingar har ökat från 2004 till 2005. I syfte att utnyttja möjligheten till samverkan med andra statliga institutioner har en upphandling av bevakningstjänster utförts tillsammans med . har en omfattande fastighetsverksamhet. Totalt upplåter riksdagsförvaltningen lokaler (8054 kvm) till externa hyresgäster15 vilket gav en hyresintäkt på ca . Även en viss inhyrning av lokaler sker, motsvarande 3 226 kvm för kontorsändamål och 3053 kvm för lager. För att kunna jämföra riksdagsförvaltningens fastighetsverksamhet med annan fastighetsförvaltning samt för att skapa en bättre struktur för drift- och underhållsbegrepp, har ett antal nya nyckeltal och standardiserade begrepp antagits i enlighet med AFF, Avtal för fastighetsförvaltning. har fastighetsenheten intensifierat och systematiserat arbetet med energibesparing. Resultatet har blivit att trenden med årliga kostnadsökningar har brutits. Två viktiga förklaringar till detta är dels ett internt utbildningspaket i energioptimering Steget, dels benchmarking med andra statliga fastighetsförvaltare. Fastighetsenhetens miljöpåverkan har analyserats. Med detta som grund kommer en ansats till ett miljöledningssystem att tas fram . Genom att analysera återvunna sopmängder finns ett bra underlag för fortsatt arbete att minska mängderna förbrukat material för hela förvaltningen, vilket ger en positiv inverkan på miljön. Arbetet har redan gett väsentliga besparingar i kostnaden för återvinning. Arbetet med att bygga en tätskärm runt för att stabilisera grundvattennivån över den befintliga trägrundläggningen har pågått . Huvudsakligen har det bestått i att bygga betongskärm i åsen från norra sidan till den södra belägen strax öster om huset. Arbetena med betongskärmen avslutades . pågår arbeten i Stallkanalen för att förbereda montage av en ny dammlucka, som ska monteras på plats . Arbetena som helhet beräknas vara avslutade . Arbetet med att förse hus med reservkraft har pågått och beräknas färdigställda . Inom hus finns tillgång till större lokaler för offentliga utskottsförfrågningar och andra sammanträden. Efterfrågan på dessa konferenslokaler har ökat markant. har ca 5740 (4870) sammanträden redovisats, varav 54 offentliga utskottsutfrågningar. Trots denna markanta ökning har ledamöternas nöjdhet med konferensbokningarna ökat från år detta år. Arbetet med att förbättra lokalbokningsrutinen, bl.a. genom förbättrad information och tydligare riktlinjer, kommer att fortsätta 2006. har haft en vikande beläggning. Totalt har 45 (49) representationstillfällen genomförts. har en hel del omflyttningar skett och även en del förtätningar i arbetsrummen. Detta kan vara orsaker till att nöjdheten med lokalvården i arbetsrummen sjunkit något, från till , medan en höjning skett i allmänna utrymmen från till enligt nöjdhetsindex. För att underlätta åtgärdsplanering och prioritering har internservicetjänsten varit huvudverktyget för felanmälan inom och för lokalhyresgäster. På detta sätt har de åtgärdsansvariga haft tillgång till en god överblick och statistik över de underhållsåtgärder som har behövts inom respektive fastighet. har 1 510 ärenden inkommit till internservicetjänsten. 5Verksamhetsgren Information till allmänheten Mål för verksamhetsgrenen: skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. Måluppfyllelse för verksamhetsgrenen: Mot bakgrund av nedanstående redovisning kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen Information till allmänheten i allt väsentligt har uppfyllts. De organisatoriska enheterna som främst kan hänföras till ovanstående verksamhetsgren och mål är informationsenheten, , EU-upplysningen, tidningen (R&D) samt delar av IT-avdelningen. Tabell: Kostnader och intäkter för verksamhetsgrenen () Denna verksamhetsgren omfattar () av de totala nettokostnaderna för riksdagsförvaltningen. Den organisationsöversyn som bidrog till att ett kunskaps- och informationskansli (KIK) bildades har givit goda förutsättningar att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet samt möjliggjort en aktivare informationsspridning. Syftet är att allmänheten ska kunna få tillgång till det material som produceras inom och annat material som används som underlag till beslut i . Olika verksamheter inom riksdagsförvaltningen arbetar aktivt med att öka allmänhetens kunskaper, intresse och möjligheter att utöva ett aktivt medborgarskap. webbplats är central när det gäller tillgänglighet samt att sprida information om riksdagsarbetet. Tillsammans med webbplatsen är annonsering i dagspressen, utbildning av vidareinformatörer, och tidningen viktiga delar vid kunskapsspridningen. En ny webbplats lanserades . Utformningen av webbplatsen har haft en tydlig inriktning på tillgänglighet, såväl enligt internationella som nationella krav på tillgänglighet. På webbplatsen finns därför egna avdelningar på lättläst svenska och teckenspråk. Det är också möjligt att få hela webbplatsen uppläst i sin egen dator och välja hur webbplatsen ska visa text. avslutades en försöksverksamhet på webbplatsen med information på olika utomnordiska språk för personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund. Avsikten med detta var att ta reda på i vilken utsträckning en sådan satsning tillgodoser målgruppens önskemål om och behov av information om . Utifrån detta försök kommer basinformation om och arbetet i att erbjudas på ett utökat antal främmande språk samt på samtliga minoritetsspråk. Webbplatsen bedömdes externt och fick goda betyg i fråga om just tillgänglighet17. Däremot är inte ledamöterna lika nöjda med den nya webbplatsen som informationskälla för sitt arbete. I ledamotsenkäten har nöjdhetsindex sjunkit från , 2004, till 2005.