frsrdg · GT04OSSE1 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns en koppling mellan efterfrågan på kommersiella sexuella tjänster och människohandeln för sexuella ändamål. När internationella fredsbevarare och annan personal i internationella uppdrag köper sexuella tjänster finns en risk att de bidrar till ökad människohandel. Församlingen uttrycker avsky inför missförhållanden bland FN:s fredsbevarare i som har sexuellt utnyttjat lokalbefolkningen. Församlingen kräver att medlemsstater ratificerar relevanta internationella konventioner om människohandeln. 4.4.4 Behovet att skärpa uppförandekoden för fältpersonal Initiativet till denna resolution togs av . Församlingen påminner i resolutionen om åtagande att genom lagstiftning eliminera alla former av våld mot kvinnor, handeln med kvinnor och utnyttjande av kvinnor genom prostitution. Prostitutionen är ett hinder när det gäller jämlikhet mellan kvinnor och män. I resolutionen rekommenderas att uppförandekoden för fältpersonal skärps genom att förbjuda köp av sexuella tjänster. Den förändrade uppförandekoden rekommenderas att gälla för alla som har ett uppdrag från . 4.4.5 Finansieringen av ODIHR (Office for Democratic Institutions and Human Rights) Ett förslag till en resolution om ODIHR:s finansiering presenterades av den amerikanske kongressledamoten . I resolutionen uppmanas medlemsstaterna att utvärdera ODIHR:s resursbehov och förse institutionen med de nödvändiga resurserna. 4.4.6 Främjandet av fri journalistik Församlingens journalistpris instiftades 1996 för att främja organisationens arbete för demokrati och mänskliga rättigheter och de principer för fri journalistik som fastställdes genom Budapestdeklarationen . består av presidiet för församlingens tredje utskott. delades journalistpriset ut för tionde gången. Vid årets utgång ser prisets framtid inte alltför ljus ut. Antalet sponsorer har minskat så att risken är stor att utdelningen måste upphöra. Pristagaren 2005 var den ukrainska tv-kanalen . Genom att förära den ukrainska tv-kanalen priset betonade församlingen dess roll under händelserna som ledde till en fredlig övergång till ett mera demokratiskt system. Journalisterna på visade stort kurage i sin objektiva rapportering då regeringen försökte kontrollera all medierapportering och därigenom manipulera valprocessen. OSSE-delegation låg bakom nomineringen av till journalistpriset. stödde enhälligt det svenska förslaget. fick förnyat mandat som presidentens särskilda representant för genusfrågor. Uppdraget består i att rapportera om situationen inom , att stimulera dialogen om genusfrågor i organisationen och att utveckla en mer aktiv genusprofil för den parlamentariska församlingen. Representanten ska även i samarbete med organisera relevanta aktiviteter och ta initiativ till rapporter på området. Rapporten om genusbalansen i institutioner och fältmissioner (PA Gender Balance Report 2005) presenterades under plenarsessionen i . Tingsgård menade att innehållet i rapporten är deprimerande då jämställdheten försämrats sedan föregående år. Det finns en stor brist på kvinnor på toppositioner i organisationen och i fältmissionerna. krävs det politisk handlingskraft för att komma till rätta med problemet. Positiva åtgärder behövs för att öka kvinnornas andel inom organisationen. När det gäller den parlamentariska församlingen skulle en ändring av reglerna behövas för att förbättra den kvinnliga representationen. Vid ett informellt möte i deltog ett flertal ledamöter för att diskutera arbetet med att öka jämställdheten i församlingen och de nationella parlamenten. Inbjudna gäster var kongressledamoten , som informerade om arbetet med genusfrågor i den amerikanska kongressen, och Beatrix Attinger Colijn, som talade om arbete med jämställdhetsfrågor. informerade om att hon avsåg att föreslå att församlingen tillsätter en arbetsgrupp om genusfrågor samt om att representanter för församlingen kommer att delta i om kvinnor i politiken i . Som församlingens bidrag till konferensen förbereds en bok om erfarenheter av kvinnors politiska arbete. 5.1 Bättre genusbalans inom hade initierat en resolution om en bättre genusbalans inom som antogs av församlingens plenum. Trots den goda vilja som uttrycktes i 2000 kan få framsteg noteras inom organisationen. I ett antal nationella parlamentarikerdelegationer finns bara få eller inga kvinnliga ledamöter. De berörda nationella parlamenten måste ta itu med denna brist. Det är av stor betydelse att kvinnor låter sig nomineras till olika poster i organisationen och i församlingen för att få en bättre balans mellan könen. Det är viktigt att genusfrågor i ökad omfattning uppmärksammas av församlingen. Församlingen välkomnar ministerrådets beslut om en ny handlingsplan för genusfrågor och kräver att den genomförs. Genusperspektivet ska genomsyra rapporter, resolutioner och övrig dokumentation. Församlingens sekretariat har i uppgift att granska utvecklingen på detta område. 6 Församlingens bidrag till parlamentarisk diplomati 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper uppgift är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten. Instabiliteten inom eget område men även inom närområdena innebär ett hot mot säkerheten och välståndet i hela regionen. Parlamentarikerförsamlingens uppdrag är att bidra till diskussioner om säkerhetshot samt därigenom underlätta lösningen på låsta konflikter. Församlingen har tillsatt ett antal ad hoc-arbetsgrupper som behandlade , , och samarbetet med institutioner. leder församlingens ad hoc-arbetsgrupp angående . Hon besökte området . Läget i den georgiska utbrytarrepubliken är oförändrat. Församlingens president har rätt att utse medlemmar av församlingen till s.k. särskilda representanter. hade församlingen fem särskilda representanter nämligen som särskild representant för konflikten i . () som speciell rådgivare angående kampen mot människohandel () som särskild representant för Medelhavs-frågor () som särskild representant för frågan om Guan-tánamo. 6.2.1 Församlingens särskilde representant för har verkat som församlingens representant för konflikten i . Uppdraget innebär att främja dialogen mellan parterna på alla samhällsnivåer men framför allt den parlamentariska, att rapportera till församlingens president samt att söka och finna metoder att bygga upp förtroende mellan parterna i konflikten. Arbetet sker i nära kontakt med . Vid det ständiga utskottets möte i rapporterade om sina ansträngningar att förbättra relationerna mellan och . Enligt Lennmarker handlar det om en politisk och inte en etnisk konflikt. Konflikten har en historisk bakgrund. Ett nytt krig är otänkbart, enligt Lennmarker. Han såg relativt positivt på sitt uppdrag. Förhandlingarna mellan de två länderna pågår med stöd av Minskgruppen. Internationella normer och europeiska värderingar måste ligga som grund för en lösning. Det är viktigt att ta hänsyn till båda parters intressen. främsta prioritet gäller den nationella säkerheten och för handlar det om att få rättvisa. status har en central roll i konfliktlösningen. Lennmarker presenterade en åtgärdsmodell med följande element: Den nationella säkerheten, respekt för principer om demokrati, de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter, ekonomisk integration och ökad välstånd samt rörelsefrihet. Starkt internationellt stöd från , , och EU genom sin grannskapspolitik kan förväntas bidra till en positiv process när och väljer att starta den. Fria och rättvisa val är ett viktigt instrument för att uppnå demokrati. Sedan organisationens tillkomst har valövervakningarna skett i samarbete med Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) samt ofta i samarbete med och . har fyra val till parlament och två presidentval i fem länder övervakats av parlamentariska församling. Vid två av valen deltog medlemmar av den svenska delegationen i övervakningen. Vid parlamentsvalet i övervakade sju parlamentariker från fem olika länder. Valet fick ett något bättre utfall än tidigare val men tyvärr undergrävdes valresultatet av köpta röster, avregistrering av kandidater samt försök att störa mediernas arbete. hölls presidentval i som övervakades av 18 parlamentariker från 10 av församlingens medlemsländer. En påtaglig förbättring hade skett när det gäller genomförandet av presidentvalet i relation till valet till parlamentet . Medborgerliga och politiska rättigheter respekterades och mediernas arbetsmöjligheter hade förbättrats. Det noterades en ökad politisk vilja att hålla demokratiska val även om det fanns brister vid rösträkningen. hölls val till parlamentet i . ingick i församlingens delegation med 53 parlamentariker från 16 medlemsländer. De flesta av kraven från och på ett demokratiskt val uppfylldes, dock inte alla. Positivt var de många deltagande partierna, medborgarnas aktiva deltagande i valkampanjen och det ökade antalet kvinnliga kandidater. Däremot konstaterades olika hinder för en fri valkampanj. Parlamentsval hölls i och bevakades av 24 parlamentariker från 10 länder med församlingens specielle representant i , ambassadör , som samordnare. Trots en god insats från den centrala valorganisationen uppstod många problem i vallokalerna. Förbättringar i valsystemet infördes sent, vilket på ett negativt sätt påverkat förberedelserna och genomförandet av valet. I hölls val till parlamentet . Delegationen från parlamentariska församling leddes av församlingens president . . I delegationen, som bestod av 52 parlamentariker från 21 länder, ingick . Positivt var att två nationella organisationer gav de internationella övervakarna god information. Negativt var att restriktioner mot mötesfriheten före valet hade påverkat valkampanjen, och mediernas arbetssituation hade försämrats. Därutöver präglades valet av stora brister vid rösträkningen. hölls presidentval i . 33 parlamentariker från 16 länder ingick i delegationen. Registreringen av kandidater till valet hade förbättrats val, och det hade även genomförts en utbildningskampanj riktad mot väljarna. Men mediernas partiskhet till förmån för den sittande presidenten liksom restriktioner för yttrandefriheten och hot mot oppositionen från myndigheterna demonstrerade bristande vilja att hålla ett fritt och rättvist val. 7.1 standarder för effektiv valövervakning Förändringar i valövervakning föreslogs i en resolution som presenterades vid plenarsessionen i av den ryska ledamoten . I resolutionen hänvisas till riktlinjer för demokratiska val. Församlingen rekommenderar att ODIHR och den parlamentariska församlingen tillsammans med andra internationella aktörer utvärderar sina insatser i valövervakningar för att åstadkomma bättre och effektivare standarder. Parlamentariker som valövervakare behöver en verklig inblick i valkampanjen för att kunna bedöma eventuella oegentligheter. 8 Samarbete med andra organisationer och närområden samarbetsarkitektur har genomgått stora förändringar . Efter EU:s och Natos östutvidgning står och dess parlamentariska församling inför samma utmaningar som övriga europeiska samarbetsorganisationer. Sedan tio nya medlemmar anslöt sig till EU står nu 30 av 55 medlemsländer utanför EU. Nato har 26 medlemsländer. Dessutom omfattar Natos Partnerskap för fred nästan alla övriga OSSE-medlemsländer. medlemskrets omfattar nu 46 länder. verksamhet tangerar alla dessa organisationers aktiviteter. är den enda regionala organisation som särskilt behandlar säkerhetspolitik där både och är fullvärdiga medlemmar. Någon överenskommelse om arbetsfördelning mellan de europeiska samarbetsorganisationerna finns inte, varför en del aktiviteter överlappar varandra. Trots att är en operativ organisation har den inte militära, organisatoriska eller finansiella resurser för att hantera alla delar av en multifunktionell insats. Insatser för den demokratiska utvecklingen på samt erfarenheter av samarbete i samband med valobservationer i ett flertal länder har visat att tillsammans med andra regionala samarbetsorganisationer på ett positivt sätt kan bidra till att främja fred och demokrati. parlamentariska församling har ett etablerat samarbete med och när det gäller valövervakningar och stabilitetspakten för sydöstra . Parlamentarikerförsamlingen har föreslagit att ska inrätta ett kontor i för kontakter med EU. delegationer i församlingen har strävat efter att intensifiera sitt samarbete. Inom församlingen finns ingen officiell grupp för , enligt ett beslut från det ständiga utskottet att avslå förslaget om att inrätta regionala grupper. Genom ett kompromissförslag etablerades i stället ett särskilt Medelhavsforum där församlingens alla delegationer kan delta. är ett naturligt regionalt samarbetsfält för de sydeuropeiska staterna. Den parlamentariska församlingen har vid sina sessioner antagit resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation har till grannländerna vid har då noterats och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att främja normer och principer. Det ska ske genom ökad politisk dialog, ekonomiskt samarbete och kulturutbyte samt genom starkare demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. 8.2 En resolution om Medelhavsdimensionen har speciella relationer med sex samarbetspartner i , nämligen , , , , och , som etablerades redan i slutakt. Årliga konferenser om frågor rörande har hållits , och i församlingen finns en stor enighet om vikten av ett fortsatt gott ekonomiskt samarbete med länderna kring . I en resolution som initierats av församlingens Medelhavstalesman pekas på vikten av att detta goda samarbete fortsätter med tanke på de globala hoten mot säkerheten i detta område och för att motarbeta intolerans och diskriminering. Församlingens tredje Medelhavsforum ägde rum i Sveti i . President påminde om att en sammanlänkning mellan säkerhet och säkerheten i fastställdes i ESK:s slutakt från . Samarbetet mellan och har dock länge skett till övervägande del på regeringsnivå. Genom ett program för partnerskap har gemensamma seminarier och möten arrangerats. Dessutom kan partnerskapsländernas företrädare delta i olika OSSE-aktiviteter inklusive parlamentarikerförsamlingens aktiviteter. Enligt församlingens nye representant i Medelhavsfrågor, , bör som begrepp inkludera ett mycket större område än kustländer. I den geopolitiska bemärkelsen sträcker sig området via ända fram till . Senator från ansåg att en av de viktigaste uppgifterna för ekonomier är att skapa möjligheter till sysselsättning. Arbetslöshet är ett problem som drabbar ungdomar mycket hårt. För hållbar ekonomisk utveckling behöver jordbruket reformeras. Han rekommenderade en investeringsbank för och frihandelsavtal på bilateral basis. delegation till parlamentariska församling Sermin Özürküt (v) Den parlamentariska församlingens och utskottens ledning President . () Nevzat Yalcintas () Utskottet för politik och säkerhet (I utskottet) Vice ordförande () Utskottet för ekonomi, vetenskap, teknologi och miljö (II utskottet) Vice ordförande () Utskottet för mänskliga rättigheter och demokrati (III utskottet) Vice ordförande ()