frsrdg · GT04RS3bil5 · 2006-01-01 00:00:00 — Den antogs vara av värde för utövande av ledamotskapet och därför av särskilt intresse. års undersökning argumenterades för att ledamotskapet utgjorde en heltidssysselsättning. Det ansågs också att rapporterad yrkesverksamhet i många fall var svår att skilja från utåtriktade aktiviteter, det vill säga verksamhet i partier och organisationer. Därför uteslöts den kategorin helt.93 Också kategorin restid togs 1985 bort efter att tidigare ha utgjort en egen kategori i undersökningens dagboksblad. Ett stort antal ledamöter gjorde i 1974 och undersökningar dubbelmarkeringar för restid och annan aktivitet, som inläsnings- och förberedelsearbete. Den aktuella tiden kodades då konsekvent som restid. För att få en renare rapportering av faktiska aktiviteter togs kategorin bort. Tidsåtgången för resor mäts i stället genom att ledamöterna i tillägg till uppgifter om aktivitet också ombetts rapportera var aktiviteterna bedrivs. Arbetssituationen i varierar inte bara från vecka till vecka. Den varierar också över året. Variationer har också förekommit ; bestämmelserna om har till exempel förändrats mellan 1974 och 2004.94 I figur 1 redovisas den totala plenitiden (i timmar) för kammare riksmötena /03 respektive 2003/04.95 Figur 1Total plenitid för kammare riksmötena /03 respektive 2003/04 (timmar) Totalt uppgick plenitiden till 550 respektive (2002/03 och 2003/04). Antalet plenitimmar för hela tidsperioden 19712002/03 har legat på i genomsnitt . Variationerna över är tämligen stora mellan olika månader. Resultaten i figur 1 visar att såväl december som mars innebär en arbetshopning för kammaren. Också kan antalet plenitimmar vara högt. uppgår kammartiden till omkring , medan den stannat på 39 (/04) och 65 (2002/03) timmar. Så stor likhet som möjligt med tidigare undersökningar har eftersträvats för att möjliggöra tidsjämförande analyser. Förändringar i riksdagsarbetet och reglerna för har dock redan tidigare utgjort begränsningar i möjligheterna att göra fullständiga jämförelser mellan olika undersökningar. En avvägning har därför gjorts mellan behovet av att göra tidsjämförande analyser och behovet av att säkerställa att dagboksstudien ger så stor rättvisa som möjligt åt de faktiska förhållandena vid undersökningens genomförande. Undersökningarna 1974 och 1977 genomfördes medan undersökningen 1985 genomfördes en aprilvecka. till förändringarna av riksdagsåret och den nya budgetprocessen föreföll det lämpligt att också 2004 genomföra undersökningen . valde 1985 att undersöka vecka 17 (22/428/4). I förhållande till tidigare undersökta novembervecka (vecka 48) kunde aprilveckan tänkas vara en typisk riksdagsvecka på det sättet att verksamheten i både utskott och kammare var omfattande. valde mot samma bakgrund undersökning vecka 17 (19/425/4). Valet av undersökningsvecka är inte oproblematiskt. Den strävan som, även i tidigare undersökningar, funnits att återfinna ett slags typisk eller genomsnittlig vecka medför svårigheter, dels därför att det egentligen inte finns någon sådan vecka, dels därför att det blir svårt att generalisera resultaten från undersökningen till andra tider under . Reservationen måste hållas i minnet som bakgrund till den fortsatta redovisningen. Dessutom finns anledning att påpeka att riksdagsarbetet förändrats i viktiga avseenden sedan den senaste undersökningen 1985. De båda undersökningsveckorna kan därför inte betraktas som varandras exakta motsvarigheter. Omläggningen av budgetprocessen omöjliggör en fullständig jämförbarhet. Även vissa förändringar i kammararbetet har genomförts; 1985 hölls till exempel både och tre voteringar vardera kvällen. Också ändringar i debattformerna (undersökningsveckan 2004 innehöll till exempel den nya debattformen statsministerns frågestund) påverkar möjligheterna att göra jämförelser . Likså bör hållas i minnet att 1985 var valår till , vilket kan ha påverkat aktivitetsgraden . hölls val till Europaparlamentet.96 I flera avseenden kan dock undersökningsveckan sägas ha varit en någorlunda normal arbetsvecka sett utifrån riksdagsåret och tidigare genomförda undersökningar av likartad karaktär. Antalet plenitimmar den specifika undersökningsveckan uppgick till 23.97 Det är färre än 1985 och färre än 1974. Det är dock mer än 1977. Under den aktuella veckan ägnades betydande plenitid åt ärendedebatter (och ), interpellationsdebatter (), statsministerns frågestund (). Tre voteringar hölls, två (och ) och en (. Samtliga riksdagsutskott utom skatte- och utbildningsutskottet sammanträdde . och utbildningsutskottet sammanträdde inte alls men gjorde studiebesök. Sammanträdestiden varierade avsevärt från som minst 15 respektive för finansutskottet och bostadsutskottet till som mest respektive och för utrikesutskottet och . sammanträdde i undersökningsveckan under totalt 4 timmar.98 Ett betydande antal ledamöter deltog under den aktuella undersökningsveckan i två internationella delegationsresor. En resa genomfördes () till Saudiarabien.99 Samma vecka deltog också flera ledamöter i Interparlamentariska unionens möte i ().100 dagboksstudie och tillhörande enkät om riksdagsarbetet och riksdagsledamöternas arbetssituation utsändes så att ledamöterna fick den med e-posten strax före voteringen. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt att sända ut en tidsbudgetstudie veckan före undersökningsveckan. Det finns en risk att undersökningseffekter uppstår och att ledamöterna arbetar mer koncentrerat och utnyttjar tiden mer systematiskt än vad de gör under vanliga veckor. En viss risk för effektivisering av den egna arbetssituationen kan misstänkas bara genom själva deltagandet i undersökningen. kan svaren antas bli kvalitativt bättre än om ledamöterna i efterhand skulle försöka att i detalj kartlägga en intensiv arbetsvecka. Beträffande svarens validitet i övrigt diskuteras detta problem något ytterligare i anslutning till resultatredovisningen.102 Utskicket föregicks av information till samtliga ledamöter, dels genom information från gruppledarna på sammanträden i partigrupperna, dels genom skriftlig information från ordförande och huvudsekreterare till samtliga riksdagsledamöter. Partigrupperna informerades om undersökningen . Genom ett brev och ett e-postmeddelande informerades samtliga ledamöter om undersökningen. Påminnelser om undersökningen gjordes löpande under undersökningsveckan på Helgonät, där information och länkar till undersökningen låg hela veckan. Partigrupperna uppmanades också att påminna om undersökningen, dels på gruppmötena , dels genom ett särskilt e-postmeddelande från partikansliet till samtliga ledamöter . Dessutom uppmanades partigrupperna att påminna om undersökningen vid gruppsammanträdet . Två påminnelser skickades ut centralt från undersökningsledningen till ledamöterna genom e-post (och ). Förnyade påminnelser har också gjorts på Helgonät. En särskild skriftlig påminnelse utsändes till ledamöter som deltog i delegationsresorna till respektive under undersökningsveckan. Ingen ledamot hörde av sig och var direkt negativ till undersökningen. De kommentarer som gjordes om undersökningen var positiva, främst vad gäller informationen om undersökningen, som ansågs vara utförlig och bra. Kommentarer och frågor gällde mestadels följande saker (uppställda efter ungefärlig bedömning av antalet kontakter i respektive fråga): Beställning/önskemål om att få fylla i undersökningen i pappersformat (ca 50-talet ledamöter). Problem att utläsa hur dagboksstudien skulle skickas efter att den besvarats (ca 30-talet ledamöter). Frågor i samband med påminnelser där ledamoten undrat om han/hon inte redan besvarat undersökningen (ca 30-talet ledamöter). Synpunkter om att ledamotens vecka inte varit en genomsnittlig vecka och att ledamoten därför inte ansett ett deltagande i undersökningen relevant (ca 5 ledamöter). Frågor om varför inte kommittén frågat om vad ledamoten gör på andra tider än 822 (ca 5 ledamöter). Samtliga ledamöter som hört av sig med synpunkter, kommentarer eller frågor fick ett personligt formulerat svar. För de ledamöter som undrat om de inte redan besvarat undersökningen har en särskild kontroll gjorts och svar meddelats. Ytterligare några kommentarer kan göras. Mycket tyder på att det varit olyckligt (men nödvändigt) att hålla isär dagboksstudien och enkätundersökningens frågor. Många ledamöter har haft svårt att se att det varit två delar som skulle besvaras. Möjligen lämpar sig dagboksstudien inte för att ifyllas datormässigt i samma utsträckning som andra enkäter. Det kan antas att det för ledamöterna som fyllt i datorversionen av dagboksundersökningen varit svårt att få en uppfattning om när undersökningen besvarats i sin helhet. En överblick, som för ledamöter som besvarat pappersversionen av undersökningen, har inte varit möjlig att få. En misstanke finns om att vissa ledamöter eventuellt bara gått in och fyllt i delar av undersökningen. I pappersversionen hade det varit tydligt att hela dagboksbladet inte varit ifyllt och kompletteringar hade då kunnat göras. Vidare har utformningen av dagboksstudiens frågor om partitillhörighet och kön varit olycklig, varför ett stort internbortfall kunnat identifieras för dessa uppgifter. Undersökningspopulationen omfattade samtliga tjänstgörande ledamöter och ersättare.103 Svarsfrekvensen för tidigare undersökningar har varit mycket tillfredsställande. Både 1974 och uppgick svarsfrekvensen till . uppgick den till . Svarsfrekvensen undersökning var och redovisas i tabell 1. Tabell 1Svarsfrekvens på dagboksstudien och enkäten Kommentar: Undersökningen genomfördes med garanti för ledamöternas anonymitet. De två bakgrundsuppgifter (kön och parti) som efterfrågades fick ledamöterna således själva fylla i. För de ledamöter som av något skäl valt att inte fylla i dessa uppgifter anges i tabellen, och efterföljande analyser, att uppgift saknas. Svarsfrekvensen 2004 är något lägre än i tidigare undersökningar. Bland ledamöterna har 268 () inrapporterat uppgifter för tidsbudgetstudien. Något fler, eller totalt 281 ledamöter (), har besvarat den del av undersökningen som bestod av tretton enkätfrågor. Svarsfrekvensen skiljer sig åt något mellan de olika partierna. Högst svarsbenägenhet hade kristdemokrater, centerpartister och vänsterpartister. Lägst var svarsfrekvensen i och . Eftersom undersökningen innehöll preciserade frågor om ledamöternas arbete under en särskild vecka var kvaliteten på svaren i ovanligt hög grad beroende av att inte alltför förflöt mellan den studerade tidsperioden och det tillfälle då enkäten besvarades. Möjligheterna att bearbeta ledamöterna i syfte att få in ytterligare svar har därför varit begränsade. Allt som allt gjordes dock fler, och senare, påminnelser undersökning . Arbetsveckan för en riksdagsledamot I det följande skall vi närmare analysera riksdagsledamöternas arbetssituation. Redovisningen inleds med en beskrivning av den riksdagsvecka då undersökningen genomfördes (vecka 17, 2004). tidsbudgetstudie med ledamöterna var den fjärde i ordningen. Tidigare undersökningar har genomförts med motsvarande upplägg 1974, 1977 och 1985. Internationellt sett torde detta vara en tämligen unik mätserie över arbetssituationen för det egna landets nationella parlamentariker över en så . De i avsnittet därefter följande analyserna innehåller jämförelser för hela den senaste trettioårsperioden och jämför också resultaten för kvinnliga och manliga ledamöter, respektive mellan olika partier. Den vecka som undersökningen avsåg vecka 17 (19/425/4 2004) var sett till tidsplaneringen en normal riksdagsvecka. Den följande genomgången bygger på en analys av Riksdagskalendern och respektive utskottens protokoll för undersökningsveckan.104 var sammanträdesfri och i den meningen riksdagsfri. sammanträdde flertalet utskott . Sammanträdestiden varierade från som lägst 5 respektive för justitieutskottet (JuU) respektive finansutskottet (FiU) till som mest och för (). Tre utskott sammanträdde inte alls, nämligen kultur-, skatte- och utbildningsutskottet (KrU, SkU och UbU). gjorde skatteutskottet ett studiebesök. vidtog verksamhet i kammaren, då utrikesminister , finansminister och socialminister besvarade interpellationer. Uppehåll i plenum gjordes för partiernas gruppmöten. sammanträdde samtliga partigrupper. Kammaren sammanträdde därefter mellan 18.00 och 20.41 då försvarsminister och statsrådet besvarade interpellationer. startade arbetsplenum med votering . behandlades betänkanden från fem utskott: miljö- och jordbruksutskottet (MJU), lagutskottet (LU), utrikesutskottet (UU), försvarsutskottet (FöU) och utbildningsutskottet (UbU). Votering ägde rum ytterligare en gång , nämligen . sammanträdde hälften av utskotten. Förutom försvarsutskottet (FöU), bostadsutskottet (BoU), näringsutskottet (NU), finansutskottet (FiU) och arbetsmarknadsutskottet (AU) hade miljö- och jordbruksutskottet (MJU), skatteutskottet (SkU) och utbildningsutskottet (UbU) inga sammanträden denna torsdag. För de utskott som sammanträdde varierade sammanträdestiden från 10 respektive för trafikutskottet (TU) och lagutskottet (LU) till som mest och för ().105 och näringsutskottet gjorde var sitt studiebesök. Ett utskott fick viss information från i aktuella EU-frågor (). Den totala sammanträdestiden för utskotten för hela veckan varierade kraftigt. och utbildningsutskottet sammanträdde inte alls , men gjorde studiebesök. Sammanträdestiden för de utskott som sammanträdde varierade från som minst 15 respektive för finansutskottet och bostadsutskottet till som mest respektive och för utrikesutskottet och . hade ett internatsammanträde med anledning av sin granskningsverksamhet, vilket förklarar den mycket omfattande sammanträdestiden. tog utöver protokollförda sammanträden emot internationella besök och föredragningar om sammanlagt . Även för socialförsäkringsutskottet var sammanträdestiden omfattande under den aktuella veckan (och ). Fyra utskott gjorde studiebesök . besökte (). gjorde ett studiebesök på på ordinarie utskottssammanträdestid (). På torsdagens utskottstid gjorde ett studiebesök på i (och ) och näringsutskottet ett besök på Invest in (och ). pågick plenum med betänkanden från skatteutskottet (SkU) och justitieutskottet (JuU). och pågick statsministerns frågestund. Därefter återupptogs ärendedebatten om utskottsbetänkanden. Votering ägde rum . besvarade statsrådet och justitieminister interpellationer i kammaren . Därefter var riksdagsarbetet alltså avslutat vad gällde sammanträden i utskotten och plenum i kammaren. Riksdagsledamöternas arbetsvecka: tidsbudgetstudien När vi i det följande prövar tesen om att ledamöternas utåtriktade verksamhet har ökat i omfattning sker det främst utifrån en typologi som tagits fram av den danske statsvetaren . Han har i intervjuer bett danska folketingsledamöter att ge en beskrivning av sin vardag. Från hans genomförda intervjuer kan några gemensamma aktivitetstyper utläsas. Han urskiljer dels inåtriktat arbete (Christiansborg) i kammare, utskott och i partigrupp, dels i förhållande till andra politiker. Det utåtriktade arbetet består i mediekontakter, kontakter med enskilda personer och representanter för olika intresseorganisationer. En särskild aktivitet som framkommer i intervjuerna är valkretsarbetet och dess kontakter med väljare och partiorganisationen på hemmaplan. En fjärde arbetskategori som går att utläsa i forskning handlar om förberedelser, inläsning med mera samt uppdrag och deltagande i sammanhang som ligger utanför det egentliga uppdraget som ledamot av . kallar denna aktivitetskategori ajour.106 Utifrån typologi kan vi indela också de svenska riksdagsledamöternas olika arbetsuppgifter. Till inåtriktade aktiviteter räknar vi att följa och delta i kammardebatten, utskottsarbetet och riksdagsgruppsarbetet. Till de utåtriktade arbetsuppgifterna hänför vi föredrag, mediemedverkan och uppvaktningar. Till kategorin ajour räknar vi övrigt partiarbete, uppdrag i statliga utredningar, statliga styrelser, organisationsuppdrag och kommunala uppdrag men också allmänt inläsningsarbete och studieresor med mera. Valkretsarbetet kan vi inte, som i de danska undersökningarna, följa lika noggrant med det material (tidsbudgetstudien) som står till vårt förfogande. Den enkätundersökning som genomfördes parallellt med tidsbudgetstudien innehöll dock specifika frågor om väljar- och valkretskontakter. Valkretsarbetet belyses delvis i rapportens avsnitt 5 och 6. I tabell 2 ges en sammanfattande presentation av huvudresultaten av samtliga undersökningar . Tabellen innehåller en redovisning av den genomsnittliga tid som ledamöterna ägnat sig åt olika aktiviteter. För att kunna jämföra olika undersökningsår anges tidsomfattningen i timmar och minuter. För varje undersökningsår redovisas också hur stor procentuell andel tid som ägnas respektive arbetsuppgift av den totala arbetstiden. I figur 2 åskådliggörs samma resultat i form av ett diagram. Undersökningar som den nu genomförda tidsbudgetstudien behäftas med vissa validitetsproblem. Det finns därför anledning att påtala att grunduppgifterna bakom genomsnittsvärdena har en lägre grad av precision än vad tabellen och figuren kan ge sken av. Ledamöterna har rapporterat vad de i huvudsak varit sysselsatta med under varje timme. Undersökningen bygger således på självrapporterade uppgifter. Såväl under- som överskattning kan tänkas påverka resultaten i den nu aktuella studien.107 Vi har däremot svårt att uppskatta storleken på sådana effekter. Undersökningar av det här slaget måste därför alltid betraktas med viss försiktighet till följd av problematiken med under- och överskattning. Tidigare undersökningar har till exempel starkt ifrågasatts av Per i hans bok inifrån.108 Möjligheterna att validera resultaten är begränsade. Ett sätt är dock att jämföra de självrapporterade uppgifterna i dagboksstudien med faktiska omständigheter som är möjliga att undersöka på annat sätt. Den i dagboksstudien enda möjlighet som erbjuds är en jämförelse av självrapporterade uppgifter om utskottsarbete med faktisk sammanträdestid för utskotten den aktuella veckan. Också den jämförelsen haltar betänkligt eftersom ledamöterna i de självrapporterade uppgifterna får väga in sammanträde, inläsning, förberedande utskottsgruppssammanträde med mera medan den enda uppgift vi kan jämföra med är den faktiska sammanträdestid i utskotten som redovisas i protokollen. Diskrepansen mellan självrapporterade uppgifter och faktisk sammanträdestid är med en sådan jämförelse stor. Den i dagboksstudien rapporterade genomsnittliga tid som ledamöter ägnat sig åt utskottsverksamhet uppgår och . Den genomsnittliga tid som de 16 utskotten sammanträdde uppgick och om vi ser till ordinarie sammanträden och och om vi också räknar studiebesök och liknande, vilket är det rimliga eftersom detta i dagboksanteckningarna troligen har antecknats som utskottsverksamhet. Ledamöter kan också ha utnyttjat kategorin allmänt inläsnings- och studiearbete, vari inberäknas och uppräknas studiebesök. Därtill sammanträdde under totalt . Diskrepansen i materialet kan till viss del återföras på att ledamöterna i sina självrapporterade uppgifter förväntas inräkna förutom själva sammanträdestiden inläsning och förberedande utskottsgruppssammanträde med mera. Tabell 2 Riksdagsledamöternas tidsbudget 1974, 1977, 1985 och 2004 Andel av samtlig tid Andel av samtlig tid Andel av samtlig tid Andel av samtlig tid 1 t 38 m. Allmänt inläsnings- och studiearbete, studieresor m m (8 t. (14)* (8 t. (17)* Statliga utredningar, statliga styrelser Kommentar: * Kategorierna var gemensam i undersökningarna 1974 och 1977. ** Kategorierna fanns inte med i undersökningarna 1985 och 2004. Källa: /76:15, s. 78; förslag 1978/79:15, s. 26; SOU 1986:27, s. 19 samt dagboksstudie . Antalet svarande ledamöter var 252. Figur 2 Riksdagsledamöternas tidsbudget efter olika uppgifter 19742004 Kommentar: I figuren redovisas arbetstiden, mätt , för respektive uppgift 1974, 1977, 1985 och 2002 (jfr tabell 2). Resultaten bygger på dagbokstudie . Ledamöterna uppger sig i genomsnitt ha varit verksamma omkring under undersökningsveckan med arbetsuppgifter i anknytning till riksdagsuppdraget. Om vi, för jämförbarhetens skull, begränsar oss till att analysera den genomsnittliga arbetstiden under måndaglördag uppgick den till knappa . När motsvarande undersökning genomfördes uppmättes den genomsnittliga arbetsveckan måndaglördag och . uppgick den och . undersökning uppgav sig ledamöterna i genomsnitt ha ägnat och åt arbetsuppgifter i anknytning till riksdagsuppdraget. Även om undersökningarna inte är alldeles jämförbara till följd av skillnader i avgränsningar, kategoriindelningar och val av undersökningsvecka, bör slutsatsen kunna dras att några större förändringar i riksdagsledamöternas totala arbetssituation inte har inträffat som kan överblickas med hjälp av inte mindre än fyra tidsbudgetstudier med samtliga ledamöter. Arbetstiden är fortfarande mycket omfattande och överstiger klart den normala arbetstidsreglerade arbetsveckans . Även ett stort komparativt forskningsprojekt om makteliter i visar att politiker, och då inte enbart riksdagsledamöter, är en grupp som jobbar mycket mer än andra elitgrupper i samhället.109 Redan drog slutsatsen att små förändringar hade inträffat . Den nedgång i det totala antalet arbetstimmar som kunde iakttas (och ) menade man förklarades av tillfälliga variationer i antalet plenitimmar under undersökningsveckorna; antalet plenitimmar uppgick till 27 medan det uppgick . Undersökningarna 1985 och 2004 förstärker bilden av stabilitet. Även om jämförelsen tyder på att arbetssituationen skulle vara mindre nu än då kan det finnas anledning att vara något försiktig med en sådan slutsats. Någon egentlig grund för att anta att riksdagsledamöternas arbetssituation skulle ha minskat finns inte om vi beaktar att det i 1974 och siffror har inberäknats såväl tid för yrkesarbete som för resor. Dessa kategorier har i senare undersökningar utelämnats. Slutsatsen om en omfattande arbetstid bekräftar de studier som genomförts i andra länder, till exempel i Danmark.110 En av slutsatser är att ledamöterna av är myreflittige.111 har dock kunnat identifiera tre huvudtyper av ledamöter. Han skiljer mellan døgnbrænderne, fuldtidspolitikerne och deltidspolitikerne. Den första kategorin ägnar hela sin vakna tid åt sitt politiska uppdrag medan fulltidspolitikern har en mer normal, eller till och med omfattande, arbetstid. Deltidspolitikerna är de ledamöter av som har annat arbete vid sidan av uppdraget på Christiansborg i form av egna företag, kommunala respektive regionala uppdrag, borgmästaruppdrag eller annan anställning. Den senare kategorin är ovanlig i . I tabellens högra kolumn illustreras en analys av hur tidsomfattningen av olika uppgifter har ändrats (). För att skilja stora och små förändringar används olika tecken. En ökning av nedlagd arbetstid på maximalt markeras med +, medan en större tidsförändring markeras med ++. På motsvarande sätt markeras en minskad arbetstid med (för en minskning med maximalt ) och (för en minskning som är större än ). Några uppgifter har ökat kraftigt i tidsomfattning. Det gäller kontaktverksamhet och uppvaktningar i form av sammanträffanden med grupper av olika slag och besök av enskilda. I denna kategori inräknas också besvarande av brev, och undersökning, besvarande av e-post. En annan kategori som tar betydligt större tid i anspråk 2004 jämfört med är föredrag och mediemedverkan samt det allmänna inläsnings- och studiearbetet. Dessa aktiviteter har ökat . En ökning av nedlagd arbetstid på aktiviteterna deltagande i kammardebatten, utskottsarbetet, riksdagsgruppsarbetet och partiarbetet i övrigt kan vidare iakttas i materialet. Även kategorin övrigt har ökat (). undersökning har vissa internationella aktiviteter hänförts till denna kategori. Att följa kammardebatten och kommunala uppdrag har blivit en allt mindre tidskrävande uppgift för riksdagsledamöterna.