frsrdg · GT04RRS10 · 2006-02-15 00:00:00 — De åtgärder som vidtagits med anledning av effektivitetsrevisionens rapporter redovisas till övervägande del i budgetpropositionen. behandling av dessa frågor kommenteras under avsnittet Verksamhetens resultat. Regeringen har redovisat åtgärder med anledning av granskningarna i budgetpropositionen . I propositionen omnämns samtliga rapporter från effektivitetsrevisionen som publicerats sedan föregående års budgetproposition, och i de flesta fall kommenteras de förslag som lämnas i rapporterna. Vidare lämnas särskilt utrymme för några av de frågeställningar som särskilt belysts i granskningar. Någon uppföljning av rekommendationer som getts i tidigare års granskningsrapporter görs dock inte. Det framgår också att granskningarna ofta har betydelse för regeringen än . Av samtliga granskningsrapporter som publicerats sedan bildades , är det endast 7 stycken som inte omnämns i budgetpropositionen . Den totala kostnaden för verksamhetsgrenen effektivitetsrevision uppgick till . I nedanstående tabell indelas kostnaderna i granskningsverksamhet respektive övrig verksamhet. Tabell 5 Effektivitetsrevisionens kostnader 20042005 (tkr)9 I Granskning ingår kostnader för avslutade och pågående granskningar samt för pågående förstudier. I Övrigt ingår kostnader för områdesbevakning. Posten inkluderar även kostnader för samt för avslutade förstudier som inte lett vidare till granskning (5 stycken). Som framgår av tabellen har kostnaderna för granskningsverksamheten samt för övrigt ökat sedan föregående år. Ökningen av kostnaderna för granskningsverksamheten beror främst på att antalet pågående granskningar och förstudier varit större än föregående år. Kostnadsökningen inom posten Övrigt beror främst på att områdesbevakningen ökat i omfattning. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för får myndigheten inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. har tilldelat ett anslag för internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget uppgick till . Anslaget ska användas för verksamhet som överensstämmer med /DAC:s definition av bistånd och i överensstämmelse med målet för internationella utvecklingssamarbete. Verksamhetsgrenen internationell verksamhet finansieras även av anslag 90:1 . Detta avser sådan verksamhet som normalt åvilar det nationella revisionsorganet, till expempel kontakter med Europeiska revisionsrätten. bedriver även viss avgiftsfinansierad verksamhet. Det gäller såväl verksamhet av biståndskaraktär som internationella revisionsuppdrag. är () och företräder internationellt inom området statlig revision. Detta gäller bland annat Audit Institutions (INTOSAI), EUROSAI, samt i för EU-samarbete. har 142 av medarbetare deltagit i den internationella verksamheten med en omfattning motsvarande 18 årsarbetskrafter, vilket bland annat innefattar medverkan i internationellt utvecklingssamarbete, deltagande i olika arbetsgrupper och vid internationella besök. Vid utgången av 2005 var 11 personer stationerade utomlands. leder det internationella utvecklingsarbetet av revisionsstandarder för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Dessa standarder utgör en viktig grund för den årliga revisionens arbete. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International () och med hjälp av revisionsexperter från statliga revisionsorgan i ett 60-tal länder. stöder projektet finansiellt, och har även beslutat ge finansiellt stöd till projektet. biträder Europeiska revisionsrätten vid dess granskningar i . har revisionsrätten genomfört fyra granskningar i och två som omfattar men inte föranlett besök på plats. har i enlighet med biträtt revisionsrätten med information och med revisorer från som observatörer under granskningsbesöken. var värd för det årliga gemensamma kontaktkommittémötet för riksrevisorer inom EU. Representanter för 30 revisionsmyndigheter deltog. Mötet resulterade i en resolution om ökat samarbete mellan den europeiska revisionsrätten och de nationella revisionsorganen. Dessutom genomfördes förändringar i förberedelser och genomförande av mötena i syfte att effektivisera kontaktkommitténs möten. har genomfört några mindre internationella revisionsuppdrag, ett inom och två avseende EU:s militära verksamhet. Ett av de senare uppdragen fortsätter . Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. samarbetsprojekt för att utveckla långsiktig institutionell kapacitet inom statlig revision i fattiga länder avser att bidra till detta mål. En tydlig trend inom såväl svenskt som internationellt utvecklingssamarbete är att biståndet i ökad grad ska utgå från samarbetsländernas egna processer och strategier för fattigdomsbekämpning. Budgetstöd i form av generellt stöd till samarbetslandets budget eller öronmärkt stöd till vissa sektorer (programstöd) ökar. Ökade krav ställs på reformering och effektivisering av den offentliga förvaltningen i samarbetsländerna. Möjligheterna att främja god samhällsstyrning med fokus på finansiell styrning och kontroll blir allt viktigare som utgångspunkter för beslut om bistånd. Ett lands revisionsmyndighet är en viktig del i systemet för transparens och ansvarsutkrävande på alla nivåer i statsapparaten. På detta område kan genom sin kompetens och erfarenhet förmedla unika kunskaper och insikter. Utvecklingssamarbetet bedrivs främst i projektform där syftet är att bidrar till att stärka den institutionella kapaciteten (roll, lagstiftning, kompetens, resurser, ledarskap med mera) hos våra motsvarigheter i enskilda utvecklingsländer. Dessa projekt finansieras i första hand över anslag 8:6 : Internationella uppdrag. Det förekommer även att insatser med motsvarande syfte initieras av annan part, till exempel EU och . I sådana fall kan ibland insatser, åtminstone inledningsvis, finansieras av initiativtagaren (avgiftsfinansierat utvecklingssamarbete). har en rad utvecklingsprojekt initierats för att åtgärda utvecklingsbehov i verksamheten. Flera av dessa ska betraktas som engångsåtgärder vid sidan av sedvanligt utvecklingsarbete för att upprätthålla en stabil grund för verksamheten. Projekten ska avslutas . Behovet av verksamhetsutveckling avser såväl administrativa rutiner och processer för den löpande verksamheten som mer strategiska frågor. Ett omfattande kvalitetssäkringsarbete har påbörjats, där bland annat metodstöd för lång- och korttidsexperter och för projekthandläggare utgör viktiga inslag. Totalt har bedrivit fem samarbetsprojekt i södra och på samt gett stöd till ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheter i södra (AFROSAI-E). har förstudier gjorts i och , och vissa initiativ har tagits om ett eventuellt samarbete med . 2005 var i nuvarande projektfas i Bosnien och . med samarbetspartner har kommit överens om att fortsätta samarbetet . En utvärdering av projektet visar bland annat att stöd till de tre revisionsmyndigheterna i och har haft positivt genomslag.10 Myndigheternas utveckling bedöms som mycket tillfredsställande givet den komplexa situationen i landet och att myndigheterna har behövt byggas helt från grunden. Återrapportering: ska återrapportera till hur anslaget 8:6 : Internationella uppdrag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd utnyttjats . Tabell 6 Kostnader för aNSLAGSFINANSIERADE INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETE Det omställningsarbete som är följden av övergången 2004 från biståndsinsatser finansierade av Sida till en verksamhet som bedrivs med eget anslag har fortsatt . Merarbetet med att skapa stabila strukturer och rutiner för verksamheten har bidragit till att verksamhetsvolymen inte svarat mot anvisat anslag. Anslagsutnyttjandet har ökat . Tabell 7 Kostnader och intäkter för internationell verksamhet 20042005 Internationell samverkan och kontakter samt EU-samverkan Kostnaderna för den internationella verksamheten har ökat . Verksamheten som finansieras med anslaget för internationellt bistånd (utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag) står för huvuddelen av ökningen. anordnade det gemensamma kontaktkommittémötet för riksrevisorer inom EU. Kostnaden för detta uppgick till vilket också bidragit till kostnadsökningen av den internationella verksamheten 2005. Styrelsen har haft elva sammanträden. Inför styrelsens möten hålls regelmässigt presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets möten. genomförde styrelsen ett internatsammanträde i . Styrelsen diskuterade erfarenheterna av de två första årens arbete samt tog ställning till vissa förändringar i arbetsformerna. Vid internatet gavs också tillfälle till internationellt erfarenhetsutbyte. Överläggningar fördes med riksrevisor från Riksrevisjonen i . En av styrelsens viktigaste uppgifter är att besluta om framställningar eller redogörelser till med anledning av granskningsrapporter. tog styrelsen slutlig ställning till 30 effektivitetsgranskningar. Tio av rapporterna föranledde framställningar och 11 stycken resulterade i redogörelser. Nio rapporter lades till handlingarna. Styrelsen har i övrigt fullgjort de författningsenliga uppgifter som åligger den. Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningarna av , Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisning , delårsrapport samt förslag till anslag på statsbudgeten för . Slutligen har styrelsen till överlämnat årliga rapport . Enligt lag (2002:1023) med instruktion för ska vid finnas ett vetenskapligt råd. Rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Rådet har sammanträtt . Diskussionen vid mötena har rört bland annat effektivitetsrevisionens och den årliga revisionens inriktning, omvärldsbevakning och omvärldsanalys samt årliga rapport. Rådets ledamöter är: , professor emeritus, vid , professor, prorektor vid var 320 (exklusive tjänstlediga) personer anställda vid vilket, är en planerad ökning jämfört med föregående år. Antalet anställda var 299. Tabell 8 Personalstatistik 20042005 (antal) har kompetensprofiler tagits fram för såväl årlig revision som effektivitetsrevision. I dessa profiler redovisas de sammantagna kompetenskraven med utgångspunkt i fyra kompetenser: strategisk, yrkesteknisk, kommunikativ och personlig kompetens. Kompetensprofilerna är bland annat ett viktigt underlag för en effektivare rekrytering och bemanning och för kompetensutveckling. har ett förslag till en långsiktig revisorsutbildning för effektivitetsrevisionen utarbetats som utgått från de krav som finns i kompetensprofilen för effektivitetsrevisionen. För att säkerställa kompetensförsörjningen inom myndigheten bedriver utbildningsprogram avseende årlig revision och effektivitetsrevision. Kompetensutveckling inom den årliga revisionen har genomfört interna kurser enligt en femårig utbildningstrappa för grundutbildning. Utbildningen innehåller också två prov, ett utbildning prov 1 och ett prov 2. Provverksamheten genomförs i samarbete med och dess examensråd. För både privata och statliga revisorer gäller kravet på rätta svar för ett godkänt resultat. har fyra revisorer genomfört och godkänts i prov 1 och två revisorer i prov 2. Vid utgången av 2005 hade totalt 36 revisorer godkänts i prov 1 och 25 revisorer godkänts i både prov 1 och prov 2. Vid finns ett 50-tal ansvariga revisorer som avlagt ovanstående prov, är auktoriserad revisor eller var auktoriserad revisor vid anställningens tillträde, i enlighet med kompetenskrav för ansvariga revisorer. Medarbetarna har erbjudits kompetensutveckling i projektarbete och projektledning, muntlig kommunikation, rapportskrivning, värderingars inverkan på angreppssätt och metodval samt intervjuteknik. Samtliga medarbetare har också erbjudits möjlighet till kompetensutveckling genom den seminarieverksamhet som startade . Tyngdpunkt var etik-, ansvars- och metodseminarier. Hösten ägnades åt seminarier inom styrning, revisionsinriktning och risk och väsentlighet. har genomfört språkutbildningar i engelska och franska. Femtio deltog i den engelskspråkiga utbildningen medan 20 deltog i den franska. Utifrån den åtgärdsplan som var resultatet av medarbetarundersökning har framför allt två personalpolitiska utvecklingsområden prioriterats ledarskap och lönebildning. I arbetet med ledarförsörjningsstrategi har ledarutvecklingsinsatser för myndighetens chefer varit den mest prioriterade insatsen. Lönebildningsarbetet har koncentrerats till att fastställa en lönepolicy, ta fram en gemensam lönemodell samt att med denna som grund genomföra en arbetsvärdering för det strukturerade lönepolitiska arbetet. En lönekartläggning och löneöversyn med avseende på jämställda löner har genomförts. En seminarieserie med temat Olikheter har inletts med ett seminarium om mångfald. Sjukfrånvaron redovisas som en andel av den sammanlagda arbetstiden. Tabell 9 Sjukfrånvaron 20042005 (procent) varav andel som utgörs av långtidssjuka () Av tabellen framgår att sjukfrånvaron har minskat något jämfört med föregående år. Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv Avgiftsintäkter som ej disponeras Antalet årsarbetskrafter (st) Medelantalet anställda (st) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Kassa, postgiro och bank Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Årets till-delning enligt anslags direktiv Utgiftsområde 2 90:1 Ramanslag Utgiftsområde 7 8:6 : Internationella uppdrag Ramanslag Inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Ökning () av kortfristiga fordringar Ökning (+) av kortfristiga skulder Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar därav medel som tillförts statsbudgeten Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Förändring av fordringar och skulder Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Förändring av likvida medel Specifikation av förändring av likvida medel Likvida medel vid årets början Ökning (+) av tillgodohavande hos Minskning () av banktillgodohavanden Ökning (+) av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel (Belopp redovisas i tusental kronor där inte annat anges.) redovisning följer god redovisningssed och årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s föreskrifter och allmänna råd till denna. Enligt lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut avgift för årlig revision. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Driftskostnader per årsarbetskraft som redovisas i Sammanställning över väsentliga uppgifter beräknas genom att summera resultaträkningens poster för personal, kostnader för lokaler och övriga driftskostnader. Summa driftskostnader divideras med antal årsarbetskrafter som också redovisas i sammanställningen. Myndighetens gemensamma kostnader (overhead) fördelas utifrån antal personer på revisionsavdelningarna och den internationella funktionen. Denna kostnad tillsammans med den overhead som uppstår på respektive avdelning eller funktion fördelas enligt nedlagda timmar inom verksamhetsgrenarna. Som anläggningstillgångar redovisas Balanserade utgifter för utveckling, Rättigheter och andra immateriella tillgångar, Förbättringsutgifter på annans fastighet samt Maskiner, inventarier, installationer m.m. vilka har ett anskaffningsvärde på och en beräknad ekonomisk livslängd som uppgår till lägst . Immateriella anläggningstillgångar ska ha ett värde på lägst för att utgiften aktiveras. Avskrivning sker från den månad som tillgången tas i bruk. Balanserade utgifter för egenutveckling. En individuell bedömning av ekonomisk livslängd görs. Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringarna har upptagits till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalt. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa så kallad brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Löpande redovisning och anslagsavräkning avseende har gjorts fram . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bland annat periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader samt förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension samt för personal som pensionerats i samband med bildandet av . 8:6 : Internationella uppdrag Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Ränteintäkter avseende räntekontot i I Övriga finansiella intäkter ingår som är hänförliga till uppdragsverksamheten. Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Räntekostnader avseende räntekonto i Räntekostnader avseende lån i Avgifter för årlig revision Övriga inkomster av statens verksamhet, övriga inkomster Kapitalförändringen visar dels ett underskott i den internationella uppdragsverksamheten, dels en periodiseringsdifferens mellan de kostnader/intäkter som redovisar och de utgifter/inkomster som avräknats statsbudgeten. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Övriga förutbetalda kostnader inomstatliga Övriga förutbetalda kostnader utomstatliga Avräknat mot statsverkets checkräkning Anslagsmedel som tillförts räntekonto Inbetalningar, ej räntebelagt flöde SCR Beviljad räntekontokredit hos enligt anslagsdirektiv Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser Lån i (avistalån) Skulder till andra myndigheter Övriga skulder till andra myndigheter Den stora ökningen jämfört med föregående år beror på att de fakturor med betalningsdag (vilken inföll ) betalades . Upplupna semesterlöner och löner inklusive sociala avgifter Övriga upplupna kostnader utomstatliga Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 90:1 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag Uppgifter om ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska styrelseledamöters och suppleanters uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag redovisas (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår ej i sammanställningen). Stiftelsen för Ungdom i Polisstyrelsen i , ordf. i i , v. ordf. Statens bostadsfinansierings Samarkand 2015 Laggen i , suppleant Styrelsen för , suppleant G L i kommuner och landsting Kommunfullmäktige, kommun, ordf. , ordf. Samlingslokaldelegationen, Ersättningar och förmåner som utbetalats (beloppen anges i kronor) Enligt 14 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. De allmänna försäkringskassorna samt de nordiska institutionerna omfattas inte av avgiftsbeläggningen. Kostnader och intäkter är därför lägre än de som redovisas för verksamhetsgrenen årlig revision. Regeringen har beslutat att det ingående överföringsbeloppet för avvecklingsanslaget inte skulle överföras till 2005. Av tabellen framgår utgifter samt de belopp som avräknats avvecklingsanslaget inom . 9 kap. 8 § tredje stycket aktiebolagslagen (2005:551), 4 kap. 1 § tredje stycket stiftelselagen (1994:1220) samt 25 § lag (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Uppgifterna rörande revisionsberättelser avser revision avrapporterad men rörande årsredovisningen . Försäkringskassorna faktureras inte på grund av att dessa formellt sett inte var statliga myndigheter. Inte heller nordiska institutioner (under ) faktureras. behandlar granskningsrapporterna efter det att rapporterna har slutförts. Alla rapporter behandlas därför inte samma kalenderår som de slutförs. I tabellen redovisas inte uppgifter eftersom bildades detta år. I tabellen redovisas inte kostnaderna eftersom bildades detta år. Evaluation of phase 2 of the SNAO institutional capacity project with the three audit institutions in Bosnia and , MAPSEC 2005. I totalbeloppet redovisas kostnaderna för verksamheten. Utgifterna på anslaget 8:6 : Internationella uppdrag uppgår 2005 till . Siffrorna har omräknats enligt samma metod som använts . Uppgifterna i kolumnen avser perioden 2003-07-012003-12-31. Uppgifterna har framräknats enligt samma metod som använts .