frsrdg · GT04RRS22 · 2006-04-19 00:00:00 — styrelses framställning angående insatserna mot deltidsarbetslösheten har granskat om insatser för att minska deltidsarbetslösheten har genomförts effektivt. Granskningen omfattar även regeringens styrning av och rapportering om insatserna. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten för att minska deltidsarbetslösheten (RiR 2006:1). Deltidsarbetslösheten omfattade ca 200000 personer och innebar kostnader i arbetslöshetsersättning. De åtgärder som har vidtagit mot deltidsarbetslösheten har enligt inte varit effektiva. Av granskningen framgår också att regeringens styrning av insatserna varit otydlig och att regeringens rapportering till om deltidsarbetslösheten och dess kostnader har varit ofullständig. Styrelsen anser att deltidsarbetslösheten behöver uppmärksammas och analyseras mer. Rapporteringen om deltidsarbetslösheten och dess kostnader behöver därför förbättras. Styrelsen föreslår att begär att regeringen i sin rapportering till , utöver uppföljning av beslutade verksamhetsmål på området, använder den officiella arbetsmarknadsstatistiken från SCB för att ge en helhetsbild av sysselsättning, arbetslöshet och deltidsarbetslöshet. Styrelsen föreslår också att rapporteringen till ska visa hur utbetalningarna av arbetslöshetsersättning fördelas på hel- och deltidsarbetslösa. Bakgrund och motiv till granskningen4 Granskningens syfte och inriktning5 Kostnaderna för ersättning vid deltidsarbetslöshet11 Med hänvisning till de motiveringar som framförs under Styrelsens överväganden föreslår följande: tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om att regeringen i sin rapportering till , utöver uppföljning av beslutade verksamhetsmål på området, ska använda den officiella arbetsmarknadsstatistiken från SCB för att ge en helhetsbild av sysselsättning, arbetslöshet och deltidsarbetslöshet. 2.Kostnaderna för ersättning vid deltidsarbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anfört om att regeringen i sin rapportering till ska visa hur utbetalningarna av arbetslöshetsersättning fördelas på hel- och deltidsarbetslösa. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), Per (), (), Per (), (), () och Skånberg (kd). har granskat om insatser för att minska deltidsarbetslösheten har genomförts effektivt. Granskningen omfattar även regeringens styrning av och rapportering om insatserna. Resultaten av granskningen har redovisats i rapporten för att minska deltidsarbetslösheten (RiR 2006:1). Bakgrund och motiv till granskningen Deltidsarbetslösheten beskrivs av som ett omfattande och komplext fenomen. Omkring 200000 personer av arbetskraften är arbetslösa på deltid. De flesta arbetar inom branscher där också frivilligt deltidsarbete är vanligt. Det gäller yrken inom vård och omsorg, handel, hotell och restaurang, kontor och städning m.m. Drygt hälften har tidsbegränsade anställningar. Arbetslöshetsersättningen till deltidsarbetslösa och timanställda uppgick till , enligt uppskattningar som gjorts av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och AMS. Ersättningen till deltidsarbetslösa står därmed för ungefär en fjärdedel av all arbetslöshetsersättning. Deltidsarbetslösheten påverkar statsfinanserna i form av kostnader för arbetslöshetsersättning och insatser för de deltidsarbetslösa. Även andra konsekvenser nämns av . Arbetskraftsutbudet påverkas eftersom delar av arbetskraften inte utnyttjas till fullo som det finns problem med rekrytering och brist på personal. Deltidsarbetslösheten anknyter också till jämställdhetsfrågor eftersom kvinnor står för den största delen av såväl det frivilliga som det ofrivilliga deltidsarbetet. För många är ofrivilligt deltidsarbete en väg in på arbetsmarknaden medan det för andra innebär en långvarigt oönskad arbetssituation med risk för inlåsning. Ett relativt okänt fenomen i forskning och debatt Deltidsarbetslösheten som fenomen är enligt förhållandevis okänd. I forskning, utredningar, debatter, politiska förslag och åtgärder rörande arbetslöshet åsyftas vanligen enbart de helt arbetslösa. De som arbetar deltid, frivilligt eller ofrivilligt, ses som en del av gruppen sysselsatta. Det betyder att de deltidsarbetslösa inte räknas in i gruppen arbetslösa. Detta gäller även den officiella statistiken. Den statistik som finns om deltidsarbetslösa är vidare långt ifrån lika omfattande som den om helt arbetslösa. Detta innebär bl.a. att den sammantagna arbetslösheten inte syns i officiell statistik, forskning, utredningar och åtgärder mot arbetslöshet. Motivet till ersättning vid deltidsarbetslöshet Rätt till arbetslöshetsersättning har funnits längre för helt arbetslösa än för deltidsarbetslösa. Rätten till ersättning vid deltidsarbete infördes . Motivet till ersättning vid deltidsarbetslöshet var att helt arbetslösa inte skulle förlora på att ta ett deltidsarbete. har det funnits farhågor om att ersättningen utnyttjas som inkomstutfyllnad för deltidsarbetande respektive som en subvention till arbetsgivare som inte vill erbjuda heltidsanställning. Därför har ersättningsrätten begränsats vid flera tillfällen.1 Satsningar på minskad deltidsarbetslöshet har regeringen, med stöd, genomfört ett antal åtgärder för att minska deltidsarbetslösheten och för att stärka de deltidsarbetandes ställning. De insatser från arbetsförmedlingen som varit aktuella är samverkan med arbetsgivare i syfte att påverka arbetsorganisationen, service till arbetssökande som vill öka sin arbetstid samt kontroll av att de arbetssökande som är arbetslösa på deltid uppfyller ersättningsvillkoren. Arbetsförmedlingarna ingår även i det s.k. , som innebär samverkan mellan fem statliga myndigheter i syfte att minska deltidsarbetslösheten. Motivet för den pågående satsningen på minskad deltidsarbetslöshet är, enligt , dels målet att alla ska få arbeta önskad tid, dels risken för överutnyttjande av ersättningen. Granskningens syfte och inriktning har granskat hur (), länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna har arbetat med att minska deltidsarbetslösheten samt resultat och effekter av detta arbete.2 Granskningen har syftat till att bedöma om insatserna mot deltidsarbetslösheten har genomförts effektivt så att de har bidragit till minskat ofrivilligt deltidsarbete och en bättre fungerande arbetsmarknad i enlighet med de mål som lagts fast av regering och riksdag. Revisionsfrågorna är följande: Har arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivarna lett till förändringar i arbetsorganisationen som tillåter flera att arbeta önskad tid? Har arbetsförmedlingens service till deltidsarbetslösa och timanställda förbättrats i enlighet med de intentioner (om minskat ofrivilligt deltidsarbete) som lagts fast av riksdag och regering? Har effektiva åtgärder vidtagits för att förbättra arbetsförmedlingens kontroll av ersättningen vid deltidsarbetslöshet? Granskningen baseras på dokumentstudier (offentligt tryck samt rapporter och annat material från , och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen), statistikbearbetningar, en enkätundersökning riktad till ett 100-tal arbetsförmedlingskontor samt ett särskilt uppdrag till AMS att inkludera deltidsarbetslösa i sin s.k. sökandeundersökning och ställa särskilda frågor till dem. Intervjuer har gjorts med företrädare för , , åtta länsarbetsnämnder och enstaka arbetsförmedlingskontor. En referensgrupp har varit knuten till granskningen. Begreppet deltidsarbetslöshet kan definieras och mätas på olika sätt. I rapporten nämns en rad möjliga, olika tolkningar av begreppet. har dock tagit fasta på de generella uttalanden som gjorts av regering och riksdag och i sin granskning utgått från att målet att minska deltidsarbetslösheten avser alla de deltidsarbetande som, av arbetsmarknadsskäl, arbetar färre timmar än de önskar. Detta är också den definition av deltidsarbetslöshet som används i den officiella arbetsmarknadsstatistiken från SCB (de s.k. arbetskraftsundersökningarna, ). Utbetalningarna har ökat med har antalet deltidsarbetslösa ökat något, enligt den statistik som används av Riksrevisionen.3 Av framgår vidare att de deltidsarbetslösa i genomsnitt var yngre, arbetade färre timmar och oftare saknade fast anställning än . Antalet ersättningstagare minskade , men ersättningen avsåg fler timmar per person.4 Utbetalningarna av ersättning till deltidsarbetslösa ökade med drygt 1miljard kronor 20002004, , enligt uppskattningar gjorda av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Otydlig styrning från regeringen Oklarheter om vad regeringen har avsett och avser med begreppet deltidsarbetslöshet gör det enligt svårt att besvara frågan om måluppfyllelsen på ett enkelt sätt. En annan svaghet i styrningen som påtalas av har varit att regeringen markerat att deltidsarbetslösheten bör minska utan att relatera detta mål/uppdrag till de övergripande målen för arbetslöshet och sysselsättning. Detta gäller framför allt målet om att minska heltidsarbetslösheten, men även andra mål som t.ex. jämställdhetsmålet. Otydligheten i regeringens styrning av uppgiften att minska deltidsarbetslösheten både beträffande vilka som ingår i målgruppen för insatserna och beträffande uppgiftens förhållande till andra mål riskerar enligt att göra det svårare att genomföra insatser mot deltidsarbetslösheten. Regeringens rapportering har givit en alltför ljus bild Av framgår att regeringen har baserat sin redovisning av deltidsarbetslösheten på verksamhetsstatistik från i stället för att använda den arbetsmarknadsstatistik som tas fram av SCB och som normalt används när regeringen redovisar utvecklingen av arbetslöshet och sysselsättning. Detta trots att AMS verksamhetsstatistik har flera olägenheter dels omfattar den inte alla deltidsarbetslösa, dels kan den påverkas av arbetsförmedlingens handläggningsrutiner m.m. anser att regeringens rapportering om insatserna mot deltidsarbetslösheten och deras resultat därmed har blivit missvisande. Utvecklingen mot kortare arbetstider och ökade kostnader för deltidsarbetslösheten har inte redovisats av regeringen, och utvecklingen mot otryggare anställningsförhållanden har redovisats bara i begränsad utsträckning. Förändringar av arbetsorganisationen endast när arbetsgivarna har haft svårt att rekrytera Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivarna har, enligt , generellt sett inte lett till förändringar i arbetsorganisationen så att flera kan arbeta önskad tid. Kontakterna har varit relativt få och sällan handlat om hur arbetet organiseras. Arbetsförmedlingens möjligheter att påverka arbetsgivarna är begränsade. Inom vård- och omsorgsområdet etablerades en samverkan mellan arbetsförmedlingen och arbetsgivarna som ledde till förändringar i arbetsorganisationen med minskad deltidsarbetslöshet och en större andel heltidsanställningar. Detta gynnade främst de tillsvidareanställda. En förutsättning för samverkan visade sig vara att arbetsgivarna hade ett eget intresse av att de anställda gick upp när det rådde brist på arbetskraft. Inom övriga områden har andelen heltidstjänster snarare minskat än ökat. Enligt bedömning har samverkan mellan arbetsförmedling och arbetsgivare i syfte att förändra arbetsorganisationen förutsättningar att lyckas bara när arbetsgivaren upplever ett rekryteringsproblem och vill ha arbetsförmedlingens hjälp för att lösa detta. noterar också att när det ofrivilliga deltidsarbetet minskat så kan detta snarare förklaras av ett ökat inslag av frivilligt deltidsarbete än av mera heltid. Den arbetsorganisation som ger bäst balans mellan de anställdas önskemål och arbetsgivarnas krav kan innehålla mer eller mindre av deltidsarbete. För arbetsförmedlingens matchning mellan platser och arbetssökande är det enligt viktigt att beakta såväl arbetsgivarnas krav som de sökandes önskemål rörande arbetstid. Tveksamt om servicen till de deltidsarbetslösa har blivit bättre granskning visar att AMS, länsarbetsnämnderna och många arbetsförmedlingar har infört nya arbetssätt för att minska deltidsarbetslösheten. En majoritet av arbetsförmedlarna rapporterar att insatserna mot deltidsarbetslösheten har förbättrats, men att gruppen deltidsarbetslösa är lägre prioriterad än gruppen helt arbetslösa. Det finns enligt inga synliga samband mellan arbetsförmedlingens uppfattning om förbättrad service och förbättrade resultat i form av minskat antal deltidsarbetslösa. Vidare framgår att de deltidsarbetslösa har få kontakter med arbetsförmedlingen och att platsanvisningarna är få. Sökaktiviteten är låg en majoritet av de deltidsarbetslösa anger att de inte sökte ett enda arbete den senaste månaden. noterar att AMS har två kategorier för ofrivilligt deltidsarbetande deltidsarbetslösa och timanställda. Resultatmål har satts upp enbart för den förstnämnda kategorin. Därmed finns enligt en risk för att den andra kategorin hamnar i skymundan.5 Svag kontroll av ersättningsvillkoren granskning visar att det finns en stor risk för att deltidsarbetslöshetsersättningen överutnyttjas. Ökade insatser från arbetsförmedlingen deltidsintyget, handlingsplaner och ökad benägenhet att underrätta a-kassan har visserligen lett till ökad medvetenhet om villkoren för ersättning. Antalet inskrivna i AMS sökandekategori deltidsarbetslösa har minskat kraftigt under perioden 20002004.6 Detta förklaras troligen till stor del av de nämnda insatserna. Kontrollen från arbetsförmedlingens sida är dock fortfarande svag, även jämfört med dess insatser avseende helt arbetslösa. Att kontrollen av de deltidsarbetslösas ersättningsrätt tycks vara svagare än för övriga ersättningstagare är enligt särskilt allvarligt mot bakgrund av att en tidigare granskning tyder på stora brister i kontrollen även generellt sett.7 regeringen har varit otydlig i sin styrning och brustit i rapporteringen, AMS inte har gjort klart syftet och förutsättningarna för arbetsförmedlingens samverkan med arbetsgivarna och har bristande underlag för arbetsförmedlingens prioritering mellan olika grupper av deltidsarbetslösa, länsarbetsnämnderna inte har gjort vad som krävs för att arbetsförmedlingens kontroll av ersättningsvillkoren ska fungera tillfredsställande. drar i sin rapport kritiska slutsatser som rör flera ansvariga aktörer, såväl regeringen som AMS och länsarbetsnämnderna. Med anledning härav har framfört följande rekommendationer: Regeringen bör utforma sina specifika mål och uppdrag till AMV så att deras relation till det övergripande målet om minskad arbetslöshet blir tydlig. Regeringen bör basera sin rapportering till om utvecklingen av deltidsarbetslösheten på SCB:s officiella arbetsmarknadsstatistik på samma sätt som man redovisar utvecklingen av arbetslöshet och sysselsättning. AMS bör för länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar klargöra syftet med och förutsättningarna för arbetsförmedlingens samverkan med arbetsgivarna. AMS bör vidare utveckla sin verksamhetsstatistik så att man får ett bättre underlag för bedömningar av de deltidsarbetslösas servicebehov. Länsarbetsnämnderna bör enligt se till att arbetsförmedlingen förbättrar kontrollen av ersättningsvillkoren genom att fullt ut tillämpa gällande regler rörande deltidsintyget, handlingsplanerna och underlaget till arbetslöshetskassan för prövning av ersättningsrätten. Styrelsen överlämnar härmed en framställning till med anledning av granskning av insatser för att minska deltidsarbetslösheten. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Deltidsarbetslösheten är ett komplicerat och svårfångat fenomen som varit förhållandevis bortglömt i forskning och debatt, trots de stora samhällsekonomiska och statsfinansiella kostnader som är förknippade med denna typ av arbetslöshet. Styrelsen anser att rapporteringen om deltidsarbetslösheten och dess kostnader behöver förbättras av bägge dessa skäl. Styrelsen framför också förslag till i detta syfte. När det gäller effektiviteten i de åtgärder som har vidtagit mot deltidsarbetslösheten ger granskning nedslående besked. Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivarna har generellt sett inte lett till förändringar i arbetsorganisationen så att flera kan arbeta önskad tid. Enligt är det också tveksamt om servicen till de deltidsarbetslösa har blivit bättre. Kontrollen av om ersättningsvillkoren är uppfyllda för de deltidsarbetslösa som uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är inte heller tillfredsställande. Dessa iakttagelser ger anledning till oro och bör enligt styrelsens mening leda till förnyade ansträngningar att motverka deltidsarbetslösheten. Vissa sådana ansträngningar har också gjorts. Styrelsen vill här erinra om det s.k. , som innebär samarbete mellan fem statliga myndigheter i syfte att minska deltidsarbetslösheten. Detta projekt har inte ingått i granskning. Skälet är dels att avslutades granskningen genomfördes, dels att de uppföljningar som planerats för bedömdes göra en granskning från mindre nödvändig. Det betyder att granskning inte ger heltäckande besked om utfallet av de samlade ansträngningarna att minska deltidsarbetslösheten. granskning visar att regeringens styrning varit otydlig när det gäller målet för åtgärderna mot deltidsarbetslöshet. Det är oklart vad regeringen avsett med själva begreppet deltidsarbetslöshet. Målet för deltidsarbetslösheten har inte heller relaterats till de övergripande målen för arbetslöshet och sysselsättning. Dessa oklarheter kan enligt göra det svårare att genomföra insatser mot deltidsarbetslösheten. Vidare framgår att regeringen har baserat sin redovisning av deltidsarbetslösheten på verksamhetsstatistik från i stället för på den arbetsmarknadsstatistik som tas fram av SCB och som normalt används när regeringen redovisar utvecklingen av arbetslöshet och sysselsättning. Regeringens rapportering har enligt givit en alltför ljus bild av deltidsarbetslösheten. Utvecklingen mot kortare arbetstider och ökade kostnader för deltidsarbetslösheten har inte redovisats av regeringen, och utvecklingen mot otryggare arbetsförhållanden har redovisats bara i begränsad utsträckning. Styrelsen anser att deltidsarbetslöshetens storlek och utveckling bör redovisas på ett sätt som gör det möjligt att analysera utvecklingen på arbetsmarknaden utifrån en helhetsbild av sysselsättning, arbetslöshet och deltidsarbetslöshet. Samma statistikkälla bör därför användas för att redovisa deltidsarbetslösheten som för att redovisa arbetslöshet och sysselsättning. Den officiella arbetsmarknadsstatistiken från SCB är i detta sammanhang det naturliga valet. Detta hindrar naturligtvis inte regeringen att för även redovisa AMS verksamhetsstatistik. Styrelsen föreslår att begär att regeringens rapportering till anpassas till dessa önskemål. Kostnaderna för ersättning vid deltidsarbetslöshet Av granskningen framgår att det finns en stor risk för att ersättningen vid deltidsarbetslöshet överutnyttjas. Kontrollen av ersättningsrätten är enligt ännu svagare för deltidsarbetslösa än för övriga ersättningstagare. Detta är särskilt allvarligt mot bakgrund av att en tidigare granskning av arbetslöshetsförsäkringen tyder på stora brister i kontrollen generellt sett. Styrelsen vill här erinra om sin tidigare framställning till i detta ämne (2004/05:RRS22). Kostnaderna för deltidsarbetslösheten är betydande. Utbetalningarna av ersättning till deltidsarbetslösa har ökat kraftigt och uppgick till . Regeringens rapportering av kostnaderna för deltidsarbetslösheten har enligt varit bristfällig. Styrelsen anser att kostnaderna för deltidsarbetslösheten bör redovisas för på ett tydligt och rättvisande sätt. Eftersom risken för överutnyttjande av ersättningsrätten sannolikt är större vid deltidsarbetslöshet än vid heltidsarbetslöshet är det viktigt att kunna följa kostnaderna för ersättning vid deltidsarbetslöshet. Styrelsen föreslår därför att begär att regeringen i sin rapportering till ska visa hur utbetalningarna av arbetslöshetsersättning fördelas på hel- och deltidsarbetslösa. En sådan redovisning kan enligt styrelsens mening bidra till ökad uppmärksamhet på deltidsarbetslösheten och dess samband med arbetsmarknaden i stort, liksom på betydelsen av systematisk kontroll av ersättningsvillkoren vid deltidsarbetslöshet. Styrelsen föreslår att begär att regeringen i sin rapportering till , utöver uppföljning av beslutade verksamhetsmål på området, använder den officiella arbetsmarknadsstatistiken från SCB för att ge en helhetsbild av sysselsättning, arbetslöshet och deltidsarbetslöshet. Styrelsen föreslår också att rapporteringen till ska visa hur utbetalningarna av arbetslöshetsersättning fördelas på hel- och deltidsarbetslösa. Begränsning av antalet ersatta dagar för deltidsarbetslöshet har varit (19741984), ingen begränsning (19841987), (19871993), ingen begränsning (19931994) och (1994). Granskningen omfattar inte den ovan nämnda insatsen , som avser samarbete mellan , , , och Svenska . SCB:s statistik (Arbetskraftsundersökningarna, ) används som källa för dessa uppgifter. Antalet deltidsarbetslösa enligt denna definition är således inte lika med antalet inskrivna i AMS sökandekategori deltidsarbetslösa och är inte heller lika med summan av AMS kategorier deltidsarbetslösa och timanställda. Vidare bör noteras att alla som är inskrivna hos AMS inte är ersättningstagare. Statistiken över antalet ersättningstagare är bristfällig. Majoriteten av dem som är inskrivna vid arbetsförmedlingarna som deltidsarbetslösa och timanställda får ersättning. Den statistik som redovisas i rapporten visar att antalet personer i kategorin deltidsarbetslösa minskade (från 117800 till 73200) som kategorin timanställda ökade (från 83600 till 91500). Se not 5. kontroll och effektivitet (RiR 2005:3).