frsrdg · GT04ER1 · 2006-01-01 00:00:00 — Demokratiska institutioner är avgörande för både den politiska och den ekonomiska återuppbyggnaden, liksom för den lokala förvaltningen och det humanitära arbetet. Vid uppbyggnaden av demokratiska institutioner på har församlingen velat ge en framskjuten roll som länderna på nu sätter sitt hopp till att kunna ansluta sig till EU. Efter och kommande medlemskap kommer länderna på att vara omringade av EU. Kosovos oreglerade status hämmar inte bara provinsens ekonomiska utveckling, utan den förhalar också integration med EU och påverkar andra länder på västra . Det finns en förhoppning om att förhandlingarna om Kosovos framtid ska få en slutgiltig lösning. Situationen i Kosovo var två gånger på församlingens dagordning (dok. 10393, 10572, rek. 1691, 1708, res. 1417, 1453). Omfattande åtgärder borde vidtas för att stärka skyddet för mänskliga rättigheter i Kosovo bl.a. genom lagstiftning. Församlingen föreslog dessutom att och Nato tillsammans med inrättar en domstol för mänskliga rättigheter i Kosovo och att ombudsmannainstitutionen stärks. Församlingen efterlyste stärkt samarbete mellan EU och angående Kosovo. borde ses som en resurs för en dialog mellan parterna i Kosovo. Församlingen föreslog en givarkonferens för att säkerställa en hållbar återflyttning av flyktingar till Kosovo samt faktainsamling om minoriteter bl.a. romers situation. För att främja och efterlevnad av åtaganden och plikter som Europarådsmedlem planerar församlingen att ge konkret stöd till och parlamentariska institutioner. En serie parlamentariska konferenser om stabilitetspakten för sydöstra utgör ett samarbetsprojekt mellan och församlingar samt . För att uppnå politisk stabilitet, fred och regional säkerhet behövs snabb ekonomisk utveckling, samarbete mellan länderna på och deras integration i europeiska samarbetsstrukturer. För att upprätta en fungerande förvaltning och rättsstat i och har ett omfattande samarbete med . I detta syfte öppnades ett gemensamt kontor i . Även om är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen över hela världen. Med sin värdegrund har goda förutsättningar att delta i en debatt om globaliseringens olika dimensioner. roll bör vara att föra den internationella dialogen framåt och förvandla konfrontation till dialog. Vid junisessionen debatterade församlingen möjligheter att uppfylla FN:s millenniemål med hjälp av Bretton Woods-institutionerna - och (dok. 10565, 10566, res. 1449, 1450). Frågan gällde om världssamfundet kan hålla fast vid som utsatt mål. Fågelinfluensans spridning var ett aktuellt tema vid oktobersessionen (dok. 10707, rek. Bakgrunden till den brådskande debatten var de senaste årens utbrott av aviär influensa i och även i . Församlingen välkomnade FN:s beslut att tillsätta en samordnare med ansvar för problematiken kring fågelinfluensan. Församlingen uppmanade medlems- och observatörsstaternas regeringar att stödja WHO:s åtgärder för att förebygga hotet av en pandemi. ställde en skriftlig fråga till om europeisk beredskap inför en eventuell fågelinfluensaepidemi. Han undrade vilka åtgärder tänkte vidta för att få fler europeiska länder att ta fram nationella handlingsplaner för att möta en eventuell epidemi i . 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ETS nr 5) undertecknades 1950. Konventionen övervakas av i . är sammansatt av 46 domare, en från varje land som tillträtt . domare väljs av den parlamentariska församlingen. Regeringarna har nomineringsrätt. Församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anger att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet, och båda könen ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha erfarenhet av MR-sektorn. Som följd av utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts i parlamentarikerförsamlingen om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter. Det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen även fortsatt kan arbeta effektivt. Ett nytt protokoll nr 14 till (CETS nr 194), som öppnades 2004, utarbetades för att se över konventionen så att domstolen ska kunna klara av sin arbetsbörda. När konventionen träder i kraft kommer domarna att väljas utan möjlighet till omval. 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en mänsklig rättighet och respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. Kampen för att avskaffa dödsstraffet gör långsamt men stadigt framsteg världen runt. Förekomsten av dödsstraff i några medlems- och observatörsländer har varit ett ständigt föremål för intensiv bevakning i församlingen. Församlingen har kritiserat tillämpningen av dödsstraff i och , båda observatörsländer i , och krävt dess avskaffande. /06 hade 45 av rådets 46 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (ETS nr 114). Sedan ratificerat tilläggsprotokollet är det enbart som inte gjort det. Ett moratorium gäller dock i landet. Genom ett tilläggsprotokoll till (ETS nr 187) har dödsstraffet förbjudits även i krigstid. Tilläggsprotokoll nr 13 kompletterar det förbud mot dödsstraff i fredstid som funnits . För de stater som ratificerar tilläggsprotokollet blir dödsstraffet förbjudet även i krigstid och när det råder fara för krig. har bidragit till att är en zon där dödsstraffet avskaffats, med undantag för som står utanför och är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. Vid oktobersessionen debatterade församlingen allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i (dok. 10677, rek. Det handlade om situationen för fem bulgariska sjuksköterskor och en palestinsk läkare som suttit fängslade i dömda till döden för att ha smittat över 400 barn med hiv. I väntan på högsta domstolens slutgiltiga utlåtande i fallen vädjade församlingen till om en rättvis rättegång och att de anklagade släpps fria. Församlingen menade att de anklagade var oskyldigt dömda då hivsmittan bröt ut innan de kommit till landet. I ett pressmeddelande välkomnade församlingens president högsta domstols beslut om en ny rättegång för de dödsdömda. 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut De till anslutna staterna förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Att verkställa domar är av stor betydelse och utgör en väsentlig del i den europeiska mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna. Det faktum att flera av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerar att underminera det system som byggts upp under . Det är därför med stor oro församlingen följt utvecklingen och uttalat sig i ärendet. För att ta itu med problemet har församlingen föreslagit att intar en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställighet av domar. Församlingen har vidare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. Således är verkställigheten av domarna från en återkommande punkt på dagordningen för det juridiska utskottet och församlingen. 2.6.3 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (ETS nr 126) antogs av och trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling, CPT, som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i . den svenska representanten i CPT. När hennes första mandatperiod närmade sig sitt slut fick Europarådsdelegation i uppgift att föreslå tre kandidater till den svenska posten i CPT. Kandidatlistan presenterades till generalsekreteraren. Vid sitt möte omvalde till den svenska posten. Mandatperioden sträcker sig till . kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades och den första kommissarien () mandatperiod började . Efter en intensiv kampanj valde församlingen vid höstsessionen ambassadör () till nye kommissarie för de mänskliga rättigheterna. Europarådsdelegation engagerade sig starkt i frågan och stödde kampanj på ett avgörande sätt. 2.6.4 Jämställdhet mellan kvinnor och män verksamhet för att utveckla jämlikhet mellan kvinnor och män är ett väsentligt led i organisationens arbete för att främja en pluralistisk demokrati, förankrad i rättsstatens principer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet för frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män har varit verksamt . Utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden på detta område. Det skall främja jämställdhet bl.a. genom att anordna seminarier, konferenser och utfrågningar. I församlingens egen krets är den kvinnliga representationen () inte tillfredsställande. Församlingen har antagit en lång rad rekommendationer som gäller några av de värsta formerna av kvinnoförtryck och diskriminering. behandlades bl.a. mord och försvinnanden av mexikanska kvinnor. Församlingen har efterlyst en europeisk konvention för att bekämpa människohandeln. Tusentals människor, framför allt kvinnor och barn, hamnar i människohandlares händer och blir sexuellt utnyttjade, förslavade eller blir av med några av sina organ. De vinster som görs inom denna handel är stora. Däremot är risken att åka fast låg. Därmed har människohandeln blivit den internationellt mest lukrativa branschen efter narkotika- och vapenhandeln. En ny konvention mot människohandel utarbetades och öppnades för underskrift vid det tredje toppmötet. Konventionen är avsedd att komplettera FN-protokollet i samma ämne genom att stärka skyddet för offren för människohandel och genom att etablera en effektiv övervakningsmekanism. Församlingen yttrade sig över konventionsutkastet vid januarisessionen. Församlingen var besviken över att det framlagda textförslaget inte levde upp till förväntningarna angående skydd av människohandelns offer. Medlemsstaterna verkar inte vilja göra någon skillnad mellan illegal invandring och människohandel, menade församlingen. Ämnet togs upp igen vid det ständiga utskottets möte på grund av att församlingen ville framföra sin kritik till som inte hörsammat församlingens synpunkter. , en särskild dag som internationellt ägnas åt avskaffandet av våld mot kvinnor, antog församlingens ständiga utskott i ett uttalande om detta alltför utbredda problem. Å församlingens vägnar fördömde det ständiga utskottet kvinnovåld. Det handlar om ett problem som påverkar samtliga medlemsländer och alla samhällsklasser. Församlingen har beslutat att ge sitt fulla stöd till en paneuropeisk kampanj i regi om kampen mot kvinnovåld. Kampanjen genomförs 2006-2007. Som ett led i förberedelserna av kampanjen anordnas i ett seminarium om familjerelaterat våld. Seminariet planeras äga rum i . 2.6 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. Församlingen är parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen Europeiska , , och och utveckling, . Rapporter om verksamheten inom och finns på församlingens dagordning. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, katastrofoffer och tvångsförflyttade. Ensamma asylsökande barn debatterades vid januarisessionen. Krig och konflikter vållar stora flyktingströmmar. Så till exempel befinner sig många fördrivna tjetjener under miserabla förhållanden i grannrepubliken . har på ad hoc-basis etablerat ett nytt underutskott för frågor som gäller sådana flyktingkategorier. Frågan om hur människor i livets slutskede ska behandlas har legat på församlingens dagordning . Vid aprilsessionen fördes en intensiv debatt om dödshjälp. Förslaget att respektera dödsjukas rätt att säga nej till livsuppehållande behandling väckte starka känslor. Trots att församlingen i plenum gjorde ett stort antal ändringar i texten röstades den föreslagna resolutionen slutligen ned med en stor majoritet. Vid höstsessionen betonades behovet av ökad förståelse och samarbete mellan västvärlden och den islamska delen av världen. Genom interkulturell dialog på lokal, nationell, regional och internationell nivå kan förståelse byggas upp mellan de stora religionerna. Utsläpp från den kärntekniska anläggningen i i var temat för en skriftlig fråga till som presenterade (dok. Omvärlden bör agera för att minska utsläppen av plutonium i , påpekade och undrade vad ämnade göra i detta ärende. säger i sitt svar att stöder standarder och riktlinjer för att skydda människor och miljön mot farliga följder av utsläpp från kärnkraftverk. har informerat om att utsläppen från ligger under internationellt godkända nivåer. har det gått församlingen började dela ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. Jubileet uppmärksammades i en ceremoni i vid junisessionen samt på inbjudan av det spanska parlamentet i de Compostella dit representanter för samtliga prisbelönade kommuner inbjudits. är ett underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2005 tilldelades , som även firade stadens 750-åriga historia. Det ständiga utskottet utvärderade vid sitt möte i den 50-åriga verksamheten med Europapriset (dok. 10739, res. Församlingen gästades av president , president , och president , premiärminister tillika Europeiska rådets ordförande , Bosnien och premiärminister , utrikesminister , utrikesminister , Natos generalsekreterare , generalsekreterare , president , FN:s rapportör om religionsfrihet , generalsekreterare , direktör för för koordinering av humanitär hjälp (OCHA) , talman , talman , talman samt talman utrikesminister do Amaral i egenskap av ordförande samt utrikesminister och vice utrikesminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i och svarade på frågor. 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (m), delegationens vice ordförande () , () fr.o.m. 2005-03-18 Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Vid förhinder kan hon eller han utse en ställföreträdare. Dessutom ingår de politiska gruppernas ordförande ex officio i det ständiga utskottet. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna inte är samlad. Ombuden och ersättarna var fördelade på församlingens tio fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till , resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. års session var ombuden och ersättarna fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottsersättare inom parentes). Ständiga utskottet: , (som ordförande i vänstergruppen, UEL) Politiska utskottet: , , (som ordförande i vänstergruppen) (, ) för : () för externa relationer: () Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , , Ertsborn fr.o.m. 2005-03-18 (, ) för mänskliga rättigheter: (, Ertsborn fr.o.m. 2003-03-18) om minoriteters rättigheter (bildat ): (Ertsborn) Utskottet för ekonomi och utveckling: , Högmark (, ) för internationella ekonomiska relationer: för utveckling av turistnäringen: Högmark Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: , tredje vice ordf., (, Ertsborn fr.o.m. 2005-03-18, ) för barnfrågor: , ordförande () för hälsofrågor: () Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: , (, Ertsborn fr.o.m. 2005-03-18, ) Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Högmark, ) för vetenskap och etik: , ordförande för mediefrågor: , fr.o.m. 2005-06-20 (, fr.o.m. 2005-06-20) Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: Högmark, (, ) för hållbar utveckling: för lokal och regional demokrati: Högmark för jordbruks- och livsmedelsfrågor (fr.o.m. 2005-04-25): Högmark () Utskottet för jämställdhet mellan könen: och fr.o.m. 2005-06-20 även (och fr.o.m. 2005-06-20 även ) om våld mot kvinnor: , ordförande, och fr.o.m. 2005-10-03 även () Utskottet för procedurfrågor och immunitet: , () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden ("granskningsutskottet"): Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: (2005) Ad hoc-utskottet för ordförande i (): Ad hoc-utskottet för genomförande av paragraf 5 i resolution om konflikten i Nagorno , som hanteras av : Ah hoc-underutskottet för organisering av en rundabordskonferens om den politiska situationen i under resolution (2004): Ad hoc-underutskottet om demokratiforum: Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : , , och Den socialistiska gruppen (, SOC): , , , , , , Det (Group of Peoples Party, EPP/CD): Högmark, Liberala gruppen (Liberal, Democratic and , LDR): , , Ertsborn fr.o.m. 2005-03-18. (Till juni-sessionen ändrade gruppen namn till for Europe, ) Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL): , ordförande De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt de bidrag partigrupperna får via församlingens budget. 4 Huvudområden för församlingens verksamhet Vid junisessionen debatterade församlingen konstitutionella reformprocess (dok. 10569, 1458). Församlingen uttrycker djup oro över dröjsmålen i reformerandet av författning. Det innebär att införandet av europeiska demokratiska normer och standarder förhalas. förväntas agera på ett mera konstruktivt sätt när det gäller förslag. Förhoppningsvis leder det till att oppositionen återvänder till parlamentet. En överenskommelse om förändringarna i konstitutionen behövs med tanke på att folkomröstningen om den konstitutionella reformen är planerad till november. Folkomröstningen måste föregås av uppdaterade röstlängder och ökad mediemångfald. Församlingen uppmanar oppositionen att avsluta bojkotten av parlamentet. Som ett led i församlingens tidigare granskning debatterades vid junisessionen de demokratiska institutionerna och situationen för politiska fångar i (dok. 10569, 10564, rek. 1711, res. 1456, 1457). Församlingen har under följt situationen. beklagade församlingen att landet inte tycks söka en långsiktig lösning på problemet med politiska fångar även om ett antal fångar har släppts och benådats av de azeriska myndigheterna. rekommenderas att uppmana att finna en permanent lösning. Detta bör ske bl.a. genom att frige politiska fångar som varit frihetsberövade eller arrangera en rättvis rättegång. Det behövs ett bättre rättsväsen och straffrättslig lagstiftning i landet. Församlingen uppmanar att fullt ut samarbeta med angående rättsliga reformer. Parlamentsvalet i övervakades av församlingens ad hoc-utskott där fyra svenska ledamöter ingick. De internationella valobservatörerna ansåg att jämfört med presidentvalet har framsteg gjorts men att valet dock inte höll internationell standard. Problem förekom bl.a. med rösträkningen i vissa valkretsar, inskränkning av mötesfrihet inför valet och myndighetschefers inblandning i valkampanjen. Oppositionens anklagelser om valfusk behöver också utredas. Utvecklingen i granskades senast då församlingen ansåg att långt ifrån levde upp till sina åtaganden och skyldigheter som medlem av och krävde en tidtabell för hur åtagandena skulle genomföras. Vid januarisessionen 2005 var församlingens fokus återigen ställt på för att utvärdera framsteg landet gjort som gått sedan rosornas revolution (dok. 10383, res. Två genomförda val som generellt bedömts som fria och rättvisa hade lagt god grund för landets vidare utveckling. Församlingen välkomnar bl.a. en reform av polisväsendet, bekämpningen av korruption samt åtgärder som resulterat i ökad religionsfrihet. Församlingen anser dock att det är dags att situationen i stabiliseras. Krav ställs bl.a. på tidsramar som gäller för att underteckna och ratificera centrala Europarådskonventioner. Församlingen rekommenderar konstitutionella reformer och anser att den gällande 7-procentströskeln till parlamentet behöver sänkas för att skapa förutsättningar för ett pluralistiskt och representativt parlament efter nästa val. Äganderätts- och ersättningsfrågor efter konflikter behöver lösas genom lagstiftning. Vidare krävs reformering av polis- och domarväsen, åtgärder för att förbättra fängelseförhållanden samt effektivisering av kampen mot korruption. Församlingen avser att fortsätta granska åtaganden inom . president , tidigare själv ledamot i den parlamentariska församlingen, valde att inför församlingen lägga fram sitt fredsinitiativ för . Planen syftar till att ge autonomi för området. För att lösa säkerhetsproblemen planeras en integrerad polisstyrka. Vid höstsessionen debatterade församlingen en rapport om efterlevt sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 10671, rek. 1721, res. Församlingen konstaterar att gjort framsteg, men de demokratiska institutionerna uppnår inte europeisk standard. uppmanas att öka takten i reformarbetet. Den relativt stabila politiska situationen efter parlamentsvalet gör reformer möjliga. Församlingen välkomnar initiativ som syftar till ekonomisk tillväxt och manar till fortsatta ansträngningar för att främja en stark och hållbar ekonomisk utveckling. är det nödvändigt att lösa konflikten i Transnistrien. Församlingen uppmanar att se över parlamentets arbetsmetoder och anpassa lagar om politiska partier till europeisk standard. Rättsväsendets oberoende måste garanteras. Vidare uppmanas att iaktta den europeiska stadgan om lokalt självstyre samt bekämpa korruptionen och människohandeln. Respekten för yttrandefriheten och minoriteters rättigheter behöver stärkas. För att verkställa dom om att frige fångarna i det s.k. Ilascufallet behövs fortsatta ansträngningar från . Genomförandet av valet i uppfyllde överlag de internationella kriterierna för fria och rättvisa val, enligt som ingick i församlingens valobservationsdelegation. Dock förekom vissa oegent-ligheter under valkampanjen. Framför allt handlade det om ojämlika förhållanden i mediernas täckning av valkampanjen. Det är beklagligt att inte har hörsammat uppmaning att sänka rösttröskeln till till parlamentet. Uppfyllandet av normer och principer i har granskats sedan landet inträdde i . Den senaste granskningsrapporten är . En debatt om hur efterlever sina åtaganden och skyldigheter som Europarådsmedlem fördes vid junisessionen (dok. 10568, rek. 1710, res. Församlingen konstaterar att gjort framsteg på flera områden. Bland framstegen kan noteras strafflagstiftning, alternativ militärtjänstgöring, fångvård och ratificering av ett gränsavtal med samt överenskommelse om ett gränsavtal med . utpekar församlingen områden där utvecklingen inte varit tillfredsställande. Församlingen kräver att signerar och ratificerar återstående Europarådskonventioner. Den ursprungliga tidsgränsen för den ryska ratificeringen av protokoll nr 6 om förbud av dödsstraff gick ut . Andra länder som inte levt upp till sina åtaganden har drabbats av sanktioner.