frsrdg · GT04RS2 · 2006-01-01 00:00:00 — Årsredovisningen för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av riksdagsstyrelsen , ()() talman (ordförande) ()()() ()()() ()() 1Inledning/Året som gått i sammandrag3 2Resultatredovisning, förutsättningar för riksdagsförvaltningen5 3Verksamhetsgren Stödet till beslutsprocessen24 4Verksamhetsgren Service och förvaltning32 5Verksamhetsgren Information till allmänheten37 7.6Sammanställning över väsentliga uppgifter58 1Inledning/Året som gått i sammandrag i inleddes abrupt med följderna av två stora katastrofer flodvågskatastrofen i och stormen i som också kom att prägla arbete. kallades in till extra sammanträde , minneshögtider hölls och många debatter och beslut rörde katastroferna. krisledning och beredskap för oförutsedda händelser fungerade väl efter flodvågskatastrofen. Säkerhets- och krishanteringsfrågor kom också att ta stort utrymme i förvaltningens arbete . fastställdes en samlad plan för riksdagsförvaltningens åtgärder vid särskilda händelser, och riksdagsstyrelsen överlämnade ett förslag till en ny säkerhetsskyddslag till . Även andra säkerhetsfrågor har stått i fokus . Både vad gäller åtgärder för ledamöternas säkerhet inom och utom , ökad säkerhet vid inpassering men även ett ökat säkerhetsmedvetande genom bl.a. krisövningar. högtidlighölls hundraårsminnet av unionsupplösningen mellan och . I skedde detta på olika sätt, bl.a. genom ett omfattande utbyte mellan utskotten i respektive parlament. En gåva överlämnades till i form av en bok med de tidigare outgivna riksdagshandlingarna från unionskrisen. uppmärksammade också att man funnits i husen på under genom en utställning i sammanbindningsbanan. Flera utredningar har pågått, inletts eller slutförts . betänkande om ledamöternas ekonomiska villkor (2004/05:URF2) som överlämnades till riksdagsstyrelsen har beretts inom förvaltningen. Pensionsfrågan för ledamöterna bereddes vidare av experter, och tillkallades en särskild utredare för att göra en samlad bedömning av de två olika pensionslösningar förmånsbestämd respektive avgiftsbestämd pension som föreslagits. Traktamentsfrågorna har utretts av en särskild utredare som överlämnade sitt förslag till riksdagsstyrelsen . Beredningen av denna fråga och ledamöternas kostnadsersättningar, inkomstgaranti m.m. pågår nu i förvaltningen med sikte på att ett lagförslag ska kunna överlämnas till . tillkallades en särskild utredare för att göra en översyn av ledamöternas ekonomiska register. överlämnade sitt huvudbetänkande till riksdagsstyrelsen. Kommitténs delbetänkande med förslag om en anpassning på riksdagsområdet till budgetlagen (2005/06:URF1) kommer efter remissbehandling att överlämnas till riksdagsstyrelsen . I kommitténs huvudbetänkande (i en ny tid, 2005/06:RS3) finns åtskilliga förslag som syftar till en förändring av riksdagsarbetet, vilka också får konsekvenser för förvaltningen. Det handlar om arbetet med EU-frågor, det interparlamentariska samarbetet, forsknings- och framtidsfrågor, motionshanteringen, uppföljning och utvärdering, en minskning av antalet utskott samt ändringar i ärendefördelningen mellan utskotten. Inom ramen för kommitténs arbete har olika försök med nya debattformer pågått och anordnades framtidsdagar i samarbete med bl.a. . Arbetet för en jämställd riksdag kan också ses som ett led i kommitténs arbete. Riksdagsstyrelsen godkände ett handlingsprogram för arbetet med en jämställd riksdag för återstående del av mandatperioden. En rapport, Jämställt? Röster från , (2005/06:URF2) med djupintervjuer med 30 ledamöter har presenterats för ordförandekonferensen. Avsikten är att rapporten ska tjäna som underlag för fortsatta diskussioner i bl.a. partigrupperna och i arbetet med att bredda och fördjupa kunskapen på området i . Arbetet i kammaren och i utskotten visade en hög intensitet under /05. Antalet plenitimmar ökade markant liksom antalet interpellationer, frågor och motioner. skedde ytterligare en mycket markant ökning av motionerna medan antalet plenitimmar, interpellationer och frågor sjönk. Uppgifter om riksdagsarbetet under /05 finns i . Arbetet med en ombyggnad av plenisalen fortsatte liksom flera andra stora byggprojekt, t.ex. tätskärmsprojektet som ska säkra grundvattennivån under . Informationen om fortsätter att utvecklas och finna nya former. Tv-sändningarna från ökade . Tillgängligheten till information för personer med funktionshinder eller personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk har förbättrats. öppnades den fjärde riksdagshörnan vid . Tidningen har utretts och ett förändringsarbete har inletts. Det interparlamentariska samarbetet och utbytet ökar stadigt i omfattning. Ansträngningar att renodla de olika samverkansformerna i syfte att undvika dubbelarbete och stärka samarbetet i sakfrågorna pågår nu både i , inom EU och i andra internationella sammanhang. Stödet till partigrupperna för politiska sekreterare ökade med ca 62 miljoner konor som ett led i den beslutade etappvisa uppbyggnaden av stödet. En redovisning av hur stödet använts ska lämnas av partigrupperna . Stödet ska även följas upp av utomstående expertis fr.o.m 2007. verksamhet är omfattande och diversifierad. Drygt 1400 personer har sin arbetsplats1 i . Häri ingår förutom förvaltningens personal även andra grupper för vilka förvaltningen har ett ansvar att tillhandahålla resurser, stöd och service i varierande omfattning. Det gäller naturligtvis främst ledamöterna men även anställda vid partikanslier, konsulter och entreprenörer. Behovet av samordning och samarbete mellan förvaltningens olika delar och övriga berörda är stort och växande i takt med utvecklingen inom olika områden dels för att få till stånd ett effektivt och rationellt resursutnyttjande, dels för att tillse att beslutade förändringar om inriktningen av riksdagsarbetet får genomslag i alla verksamheter i . Målen för riksdagsförvaltningens verksamhetsgrenar har i allt väsentligt uppnåtts . 2Resultatredovisning, förutsättningar för riksdagsförvaltningen arbetar med att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. leds av riksdagsstyrelsen med talmannen som ordförande och tio ledamöter valda av . Styrelsen överlägger om planeringen av riksdagsarbetet och beslutar i större ärenden som rör förvaltningen eller internationella verksamhet. I riksdagsstyrelsens sammanträden deltar även de vice talmännen och gruppledare för partier som inte är invalda i styrelsen samt riksdagsdirektören, som är chef för förvaltningen. Under styrelsen leder riksdagsdirektören rådet för ledamotsnära frågor. Rådet tar upp administrativa frågor som är av särskilt intresse för ledamöterna. Talmannen leder arbete. Talmannen samråder med partiernas gruppledare i frågor som rör riksdagsarbetet. I ordförandekonferensen överlägger talmannen med utskottens och ordförande i frågor av gemensamt intresse. Riksdagsdirektören, kanslichefen vid kammarkansliet, en tjänsteman med samordningsansvar beträffande utskottens kanslier, administrativa direktören samt kanslichefen vid kansliet för informations- och kunskapsförsörjning utgör riksdagsförvaltningens ledningsgrupp som är ett forum för planering och samordning av frågor som rör förvaltningen. En planerings- och samordningsgrupp inom beslutsprocessen (den s.k. PS-gruppen) biträder riksdagsdirektören i planering, samordning och utveckling av arbetet inom beslutsprocessen. För samordning av arbetet med EU-frågor har riksdagsdirektören tillsatt en särskild EU-beredning. omfattar följande organisatoriska enheter: Riksdagsdirektörens sekretariat bistår riksdagsdirektören i dennes arbete. Kammarkansliet (KK) svarar för planering och genomförande av arbetet i kammaren och samordning av EU-arbetet samt utredningshjälp till ledamöter och partikanslier. internationella kansli (RIK) svarar för internationella kontakter och biträder talmannen och de vice talmännen i deras internationella engagemang. Utskottens och EU-nämndens kanslier biträder ledamöterna i deras arbete i utskotten och . Administrativa kontoret (AK) svarar för personal, ekonomi, intern service och IT-stöd samt andra administrativa frågor, alltifrån utbetalningar av ledamöternas arvoden till fastighetsförvaltning och bevakning av byggnader. Kansliet för informations- och kunskapsförsörjning (KIK) svarar för information och faktaunderlag om , arbete och EU samt ansvarar för riksdagstrycket och tryckning av andra dokument. /05 har en representant i vid EU:s institutioner. har tillförts två tjänster för stöd till utskottens kanslier och för uppföljnings- och utredningsfunktionen samt en tjänst till budgetkontoret som ett led i genomförandet av beslut /01 med anledning av förslag. Ett antal mindre organisationsförändringar i form av att tjänster överförts mellan olika enheter har skett , exempelvis överfördes säkerhetsfunktionen nycklar och kort samt den tekniska säkerhetshandläggaren från avd.stab intern service till bevakningsenheten. I samband med detta utökades bevakningsenheten med två personer, vilket skapade möjligheter att i större utsträckning bemanna receptioner med egen personal. Driftenheten har slagits samman med fastighetsenheten. I syfte att stärka uppföljnings- och verksamhetsstyrningsarbetet har en controllertjänst inrättats under den administrative direktören med riksdagsdirektören som beställare. Funktionen som IT-säkerhetschef har överförts till riksdagsdirektörens sekretariat. har en ny sektion inrättats på internationella kansliet för talmannens internationella ärenden. En översyn av IT-avdelningen och avdelningen för intern service påbörjades . Siffrorna anger antalet årsarbetskrafter2, 582 stycken den 31/12 2005. Antalet anställda personer med tillsvidareanställning, eller vikariat, var 646 vid utgången av mot 638 vid utgången av 2004. Antalet anställda har således ökat med åtta personer. Antalet årsarbetskrafter har ökat från 2004 till 582 . Att årsarbetskrafterna ökat mer än antalet anställda beror till stor del på att den ökning av antalet anställda som skedde först får genomslag i statistiken. Ökningen av personalresurserna har främst skett inom bevakningsenheten och utredningstjänsten. Tabell: Antalet anställda fördelat på avdelning och kön 2005 Riksdagsdirektören, , RIK Administrativa kontoret, ledning och staber Avd. för intern service Kansliet för information och kunskapsförsörjning Andelen kvinnor av de anställda vid utgången av 2005 motsvarar av de anställda. Denna könsfördelning är oförändrad jämfört med föregående år. Andelen kvinnor är högst inom det administrativa kontorets ledning och staber () och lägst inom IT-avdelningen (). Tabell: Antalet anställda fördelat på ålder och kön 2005 Andel kvinnor av totalen Ålder, andel av totalen Medelåldern för de anställda är , för kvinnor respektive för män. En knapp femtedel () av de anställda är . Medianvärdet är , dvs. av de anställda är . En tredjedel () av de anställda är . Bland de anställda i åldersintervallet är könsfördelningen jämn (). Personer som är eller äldre utgör liksom föregående år av de anställda och av dessa är eller äldre. Tabell: Anställningstid fördelad på kvinnor och män 2005 Andel kvinnor av totalen Anställn.tid andel av totalen Personalomsättningen har ökat något och var . Jämförelsevis var personalomsättningen 2004 och 2003. Totalt slutade 48 personer (34 personer 2004) sin anställning, varav 10 personer (13 personer 2004) gick i pension. har 56 personer tillsvidareanställts eller fått långtidsvikariat. Dessutom har flera anställda bytt arbetsuppgifter inom organisationen. Medelanställningstiden i riksdagsförvaltningen är oförändrad, , och är i stort sett densamma för kvinnor respektive män. Ett omfattande friskvårdsutbud erbjuds riksdagsledamöter och riksdagsanställda med målsättningen att stimulera till egna aktiva åtgärder för att främja hälsa och förebygga sjukskrivningar. Många har också tagit vara på möjligheterna till olika friskvårdsaktiviteter. I genomsnitt deltar 120 personer i någon av de olika aktiviteterna, såsom exempelvis gymnastik, meditation eller boxningsträning. Möjligheten att styrketräna utnyttjas, och genomfördes över 100 styrketräningslektioner för tjänstemän och ledamöter. Även hälsoprofilbedömningar erbjuds via friskvården, och har ca 30 sådana genomförts. En ny leverantör av gymnastik- och motionspassen har upphandlats men liksom tidigare svarar även förvaltningens egen personal för vissa kompletterande friskvårdsinsatser samt utbildningsinsatser för att motverka stress och arbetsrelaterade muskel- och belastningsskador. genomfördes en attitydmätning om riksdagsförvaltningen bland de anställda. Totalt 523 av de vid tillfället 606 anställda besvarade enkäten vilket gav en hög svarsfrekvens () liksom föregående attitydmätning 2003 (). De positiva värderingarna om riksdagsförvaltningen har också ökat i så gott som samtliga aspekter, och nöjdheten med nuvarande arbetssituation har ökat från till . Nöjdheten avseende jämställdheten har ökat från till . Fler upplever den fysiska arbetsmiljön mer positivt (jämfört ). Det finns emellertid områden att arbeta vidare med. Exempel på detta är åtgärder som skapar en större effektivitet och samhörighet i arbetet. Resultatet varierar mellan olika enheter inom organisationen men generellt sett upplever man riksdagsförvaltningen klart positivare än vid förra tillfället. Arbetet med att ta fram ett nytt handlingsprogram för arbetsmiljön har påbörjats. Fokusering kommer också att ske på skyddskommitténs roll och delegering/ansvar av arbetsmiljöarbetet. Arbetsmiljöutbildningar för skyddsombud har anordnats i syfte att gå igenom roll och befogenheter i funktionen. Utbildning i skyddsronder har genomförts på en enhet, vilket lett till en egenkontroll av miljöarbetet som även inkluderar arbetsmiljön. En kortare utbildning i konsekvens- och riskbedömning för administrativa kontorets chefer har också realiserats. , som normalt sammanträder fyra gånger , har breddat innehållet med psykosociala frågor. En handledning för omhändertagande av riksdagsförvaltningens personal vid en krissituation har arbetats fram. Hjälpmedel i form av checklistor har också tagits fram. Den totala sjukfrånvaron i procent av tillgänglig arbetstid är lägre än . Det är dock för tidigt att tala om en trend. Antalet personer med sjukfrånvaro har ökat medan antalet individer med långtidsfrånvaro fortsatt att minska. Den högre sjukfrånvaron för personer i åldersgruppen kan förklaras av att gruppen endast består av 41 personer, och resultatet därmed påverkas mycket av några få personers frånvaro. Ett aktivt rehabiliteringsarbete för sjukskrivna bedrivs i nära samarbete med företagshälsovården. Tabell: Avser sjukfrånvaron 2005 Total sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid Antal individer med sjukfrånvaro Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till total sjukfrånvaro i % Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till tillgänglig tid i % Antal individer med långtidssjukfrånvaro Kvinnors sjukfrånvaro i % av tillgäng arbetstid Antal kvinnor med sjukfrånvaro Mäns sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid Antal män med sjukfrånvaro Sjukfrånvaro för åldersgruppen 29 eller yngre i % av tillgänglig arbetstid Antal årsarbetare i åldersgruppen Antal individer i åldersgruppen med sjukfrånvaro Sjukfrånvaro för åldersgruppen i % av tillgänglig arbetstid Antal årsarbetare i åldersgruppen Antal individer i åldersgruppen med sjukfrånvaro Sjukfrånvaro för åldersgruppen eller äldre i % av tillgänglig arbetstid Antal årsarbetare i åldersgruppen eller äldre Antal individer i åldersgruppen eller äldre med sjukfrånvaro Källa: Statistik från avseende 2005. I detta avsnitt redovisas följande tre återrapporteringskrav som angivits i anslagsdirektivet4: I vilken omfattning förvaltningens mål för kompetensförsörjning har uppnåtts, vilka åtgärder som har vidtagits och vilka mål som gäller för myndighetens kompetensförsörjning respektive 20072008. De åtgärder som vidtagits i enlighet med jämställdhetsplanen 20042005. De åtgärder som vidtagits för att främja den etniska och kulturella mångfalden vid förvaltningen. De anställdas kompetens är en framgångsfaktor för verksamheten. Kompetensen måste därför upprätthållas och förstärkas inom de olika personalkategorierna. Yrkesgrupperna inom riksdagsförvaltningen är många, och kompetensprofilerna skiftar inom organisationen. Centralt anordnas förvaltningsgemensamma kompetensutvecklingsåtgärder bl.a. i form av introduktions-, språk- och chefsutbildningar. Den kompetensutveckling som sker på enhets- och kanslinivå avspeglar verksamhetens olika inriktningar. Mål och vidtagna åtgärder avseende kompetensförsörjningen 2005 Ett arbete har påbörjats med att ta fram och förankra mål för kompetensförsörjning avseende kommande år. I det följande redovisas de åtgärder som vidtagits inom kompetensförsörjningsområdet 2005. Målet för riksdagsförvaltningens kompetensutveckling har varit: Att upprätthålla en hög kompetens bland de anställda inom respektive verksamhetsområde. Kompetensutvecklingen ska avse de anställdas nuvarande och framtida arbetsuppgifter i överensstämmelse med verksamhetens mål. har satsningen på kompetensutveckling för personalen skett i ungefär samma omfattning . Totalt förbrukades ca vilket motsvarar av anslagsförbrukningen på förvaltningsanslaget 90:3 (AP1) för kompetensutvecklingsinsatser, att jämföra med avseende 2004. Av dessa medel användes ca för kansliernas och enheternas egna utbildningsinsatser. Resterande del användes för centralt anordnade kompetensutvecklingsåtgärder. Medarbetare inom förvaltningen har deltagit i seminarier och i olika nätverk. Enheter och kanslier har gjort studieresor och studiebesök, främst till andra europeiska parlament. Utöver detta har språkutbildningar i engelska och franska, utbildning i projektarbete, presentationsteknik och ekonomi tillhandahållits. har en särskild satsning för föredragande genomförts i form av med fokus på erfarenhetsutbyte och samverkan över utskottsgränserna. Några medarbetare har även gått externt anordnade ledarutvecklingsprogram. I strävan att riksdagsförvaltningens chefer ska ha möjlighet att utöva sitt ledarskap på bästa sätt har ett antal chefsutvecklingsinsatser genomförts och en ny chefspolicy utarbetats. Av chefsutvecklingsinsatserna kan nämnas att ett flertal chefer har deltagit i externt anordnade chefs- eller ledarutvecklingsprogram samt i interna handledningsgrupper. Det årligt återkommande chefsseminariet med samtliga chefer genomfördes med fokus på mångfald och en ny lönepolicy. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom riksdagsförvaltningen har ett arbete påbörjats för att kunna ge chefer verktyg och modeller för att analysera medarbetarnas kompetens och enhetens/kansliets nuvarande och framtida kompetensbehov. Att redovisa i vilken omfattning kompetensanalyser genomförts inom förvaltningen. Ett arbete med att ta fram mål för kompetensförsörjning avseende 20072008 har påbörjats och kommer att slutföras . Åtgärder som vidtagits i enlighet med jämställdhetsplanen Ett led i strävan att riksdagsförvaltningen ska fortsätta att vara en bra och jämställd arbetsplats är att introduktionsprogrammen, för såväl chefer som övrig personal, innehåller ett avsnitt om förvaltningens jämställdhetsarbete. Genom bl.a. en förändring av arbetstidsavtalet och en ny policy för mötestider har möjligheterna förbättrats för småbarnsföräldrar att delta i möten, konferenser, utbildning och resor. I den senaste attitydundersökningen framgår att riksdagsförvaltningen upplevs som en jämställd arbetsplats av av de tillfrågade, jämfört vid den förra mätningen 2003. I syfte att bl.a. göra policydokumentet om sexuella trakasserier och den särskilda stödgruppen väl kända i riksdagsförvaltningen har ett halvdagsseminarium för chefer anordnats. Sexuella trakasserier belystes utifrån ett maktperspektiv och vilka effekter detta kan få för jämställdhet och trakasserier. Stödgruppen har haft tre möten . Vissa delar inom förvaltningen har en ojämn könsfördelning. Försök har gjorts att anställa fler kvinnor inom mansdominerade områden och män inom kvinnodominerade genom att kalla underrepresenterat kön till intervjuer för att kunna tillsätta tjänster med underrepresenterat kön. En större medvetenhet behövs dock vid rekrytering. Åtgärder som vidtagits för att främja den etniska och kulturella mångfalden vid förvaltningen I syfte att väcka tankar och starta processer för riksdagsförvaltningens arbete med integration av anställda med annan etnisk bakgrund anordnades ett chefsseminarium, där ett av två teman var mångfald. , generaldirektör vid , medverkade. Vid seminariet fick även cheferna arbeta i grupper med vissa frågeställningar om den etniska mångfalden inom förvaltningen. För att främja den etniska och kulturella mångfalden betonas i rekryteringsannonser att riksdagsförvaltningen eftersträvar att vara fri från diskriminering samt vill ta till vara de kvaliteter som olika etnisk och kulturell bakgrund tillför verksamheten. På detta sätt visas en öppenhet inför personer med annan etnisk och kulturell bakgrund att söka anställningar hos riksdagsförvaltningen. Det är också ett sätt att visa vilka värderingar som råder inom förvaltningen. har tagit emot praktikanter från den akademiska förvaltningsutbildning som riktar sig främst till invandrade akademiker. Ett arbete som syftar till att undersöka och sammanställa de genomförda insatserna för främjandet av etnisk mångfald inom riksdagsförvaltningen har inletts . Utifrån resultatet kommer den tidigare mångfaldsplanen att revideras. Fler åtgärder för att främja den etniska och kulturella mångfalden bör dock genomföras. Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet har beslutat om anslag för riksdagsförvaltningens verksamhet för (prop. 2004/05:1, utg.omr.1, bet. 2004/05: KU1, rskr. Riksdagsstyrelsen har i anslagsdirektiv till riksdagsförvaltningen angivit verksamhetsmål och ställt vissa krav på återrapportering samt givit vissa uppdrag. Det övergripande målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. Riksdagsdirektören har i planeringsanvisningarna även angett prioriterade satsningsområden för verksamheten. Målgrupperna för riksdagsförvaltningen är många. ska, inom givna ramar och bestämmelser, tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöterna, kammaren, utskotten och förvaltningen samt till partigrupperna och deras kanslier. Dessutom ska riksdagsförvaltningen bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. Målgruppen för detta är allmänheten. I uppgifterna för riksdagsförvaltningen ingår även stödet till talmännen och till det svenska deltagandet i olika internationella parlamentariska delegationer för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Metoder för att mäta och följa upp För att kunna mäta hur väl riksdagsförvaltningen har uppnått de uppställda målen och hur servicen har utvecklats har riksdagsledamöterna fått besvara en serviceenkät. I enkäten har ledamöterna bedömt kvaliteten på riksdagsförvaltningens service utifrån en femgradig betygsskala. besvarades serviceenkäten av 247 ledamöter, dvs. Det genomsnittliga betyget för hela riksdagsförvaltningen 2005, beräknat på 49 frågor, blev 4,1 (högsta värdet är 5,0) vilket är oförändrat sedan föregående år, då betyget beräknades på 42 frågor. I serviceenkäten används, , ett s.k. nöjdhetsindex som mått på hur nöjda ledamöterna är med ett antal funktioner och tjänster. Nöjdhetsindex mäter andelen nöjda ledamöter minus andelen missnöjda ledamöter uttryckt i procent av antalet ledamöter som besvarat enkäten. De som svarat varken/eller, vet ej/ej aktuellt eller inte besvarat frågan räknas inte med.