frsrdg · GT04RS3bil5 · 2006-01-01 00:00:00 — (2001), : , (2003a), Debatten om den lilla rösträttsfrågan en analys av riksdagsdebatterna 18841921 om kvinnors rösträtt Working Papers 2003:1, , , (1998), Kampen för kvinnlig rösträtt i Folkets Historia 26(1998):3/4, sid. 1031, , , och (1994), Rätt att rösta 19191999. Så fick kvinnor politiskt inflytande, : riksdag, samt red. (1969), Kvinnors röst och rätt, : Allmänna förlaget. Se under avsnittet Politisk representation. För studier om kvinnorepresentation i de respektive nordiska länderna, se till exempel : red. (1965), Kvinderne og valgretten, : , Drude Dahlerup och red. (1990), Kvinder på Tinge, : Rosinante samt red. (2002), Kønsmagt under forandring, : Hans Reitzels forlag; : (1988), Partidemokrati på prøve, : Universitetsforlaget och (1992), Den politiske betydningen av kjønn, En studie av norsk topp-politikk. : Institutt for samfunnsforskning; : (1998), From Feminism to Class Politics. The and Decline of Womens Politics in Reykjavík, 19081922, : , samt : (1992), Finnish Women in Top-Level Politics i red. Finnish Undemocracy, Essays on Gender and Politics, , : Gummerus. : För del behandlas kvinnorepresentationen i i till exempel följande studier: (1994), Mäns makt och kvinnors intressen, : Acta Universitatis Upsaliensis, Skrifter utgivna av i , (1977), Kvinnor och politik fakta och förklaringar, : Liber, (1980), Kvinnorepresentation och kvinnomakt, Forskningsrapporter 1980:2, : , (2004), Från isolering till integrering. En kollektivbiografisk studie över de kvinnliga riksdagsledamöterna 19221970, : , (1998), Politikens andra sida: Om kvinnorepresentation i riksdag, : Studies in Politics 53, samt (kommande), Från den obligatoriska kvinnan till varannan damernas. Politiska partier, kvinnorepresentation och kvotering 19702002, : . För komparativa nordiska studier om kvinnorepresentation, se till exempel red. (1999), Likestilte demokratier? Kjønn og politikk i , : Universitetsforlaget, Per red. (1995), Women in Nordic politics. Closing the Gap. Aldershot: Dartmouth, samt et al. (1983), Det uferdige demokratiet: Kvinner i nordisk politikk, : Nordisk Ministerråd. För teoretiska analyser av kvinnorepresentation, se till exempel (1967), The Concept of Representation, och : och (1995), The Politics of Presence, : . (1994), Mäns makt och kvinnors intressen, : Acta Universitatis Upsaliensis, Skrifter utgivna av i . Se även (1995), Women in Scandinavian party organization i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap, Aldershot: Dartmouth. (1993). Se även (1988), The Scandinavian Model and Womens Interests. The Issues of Universalism and Corporatism i Scandinavian Political Studies, 4, sid. 337346. (1996), Gender, Equality and Welfare State Regimes, : . (2004), Womens Political Representation in : Discursive Politics and Institutional Presence Scandinavian Political Studies 2004, vol. 27, no 1, sid. 6587. Se avsnittet Riksdagsledamöters intressen och åsikter. Wängnerud (2001a), Kvinnors röst: En kamp mellan partier i Rösträtten forskarantologi, red. (2001), : . Se även Drude Dahlerup red. (kommande), Women in Politics: Electoral Quotas, Equality and Democracy. Denna databas har konstruerats tillsammans med International , . (kommande), Cuotas de Género; la Clave de Equidad en América Latina? Un análisis comparativo Program on Gender Quotas, , , (2003b), Womens political representation and gender quotas: the Swedish Case, Working Paper Series 2003:2, Program on Gender Quotas, , , samt (2004), Gender Quotas in : A Fast Track to Equality? Working Paper Series 2004:1, Program on Gender Quotas, , . Dahlerup och Freidenvall (2003), Quotas as a fast track to equal political representation for women, Paper presented to , South , 2003 and to the APSA Conference in , , 2003. Se även Drude Dahlerup and (2005), Quotas as a Fast Track to Equal Representation of Women i , 7:1, Mars 2005, s. 122, samt , Drude Dahlerup och (kommande), The Nordic countries an incremental model i Drude Dahlerup red. (kommande), Quotas as a to Equality, : Routledge. För övrig forskning om kvotering i , se till exempel (1999), Kvinder i de politiske partier i red. (1999), Likestilte demokratier? Kjønn og politikk i , : Universitetsforlaget, s. 6290, och (2003), Könskvotering I SF og i forskerstillinger diskursiv praksis og forandring i och (2003), Ligestillingspolitik som diskurs og praksis, : Samfundslitteratur, sid. 101123, (2003), Gender quota regimes and ideas of social quota regime of the Norwegian Local Government Act, Paper presented at the General of Consortium for , Marburg, , , (2004), Quotas for indirectly elected bodies: a tailor-made solution for i European Political Science, Summer 2004, sid. 8189, (2000), Representation of women in Finnish Local Government: Effects of the 1995 Gender Quota Legislation, Paper presented at the General of Consortium for , , , . (2003), Talking about Equality, Acting for Change: Conceptualisations of Gender Equality in Parliamentary Debates in and , Paper presented at the General of Consortium for , Marburg, , , samt (2001), Quotas, Parity and the Discursive Dangers of Difference i C.S. och , Has Liberalism Failed Women? Assuring Equal Representation in Europe and in the . : Palgrave, sid. 16576. Freidenvall (kommande), Från den obligatoriska kvinnan till varannan damernas. Politiska partier, kvinnorepresentation och kvotering 19702002. Matland & (2003), (2004). Dahlerup (1989). (1995), red. (1999), Caul (2001), Haavio-Mannila et al (1985), (1999), Borchorst & Dahlerup red. (2003), (2001), (1993), (2004), (2000), Skard & (1985), Skjeie (1992), Skjeie & (2000). (1995), Dahlerup (1994), (2004). Kvinnoförbundens roll för kvinnors makt och inflytande i partierna har belysts i flera forskningsprojekt. För en översikt, se (1997), Efter rösträtten kvinnors utrymme efter det demokratiska genombrottet, . Dahlerup (1985) gör en åtskillnad mellan kvinnoförbundens stödtruppsfunktion och påtrycksfunktion. Se Dahlerup i (1985). Dahlerup & (1983), (1993), (1996), (2001). (1996), Från broderskap till systerskap. Det socialdemokratiska kvinnoförbundets kamp för inflytande och makt i SAP, : . Se även (1990), Manssamhället till behag, : SSKF och på samma tema. (1996). har även och blivit föremål för forskning. För vidare läsning, se , och (1985), Kvinnor påverkar. ur tre vetenskapliga perspektiv, : LT:s förlag. Se även (1973), Kvinnor i tidsspegel En bok om , , samt (1992), Högerns kvinnor. Problem eller resurs för perioden 19001936/37, : . Veterligen har och inte uppmärksammats i någon samlad vetenskaplig framställning. Enskilda texter finns, som till exempel (1984), och jämställdhetsfrågan i Liberal ideologi och politik 193484, : AB Folk och Samhälle, och Det var så vi började (1979), Liberala kvinnor, . (1992, 2002a, 2002b). , och (1997), Towards a New Democratic Order, : Publica. inleddes också arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män i de offentliga institutionerna. Stark (1997). Se även Ulmanen (1998). (2002), Förbjuden Handling. Om kvinnors organisering och feministisk teori, : Liber. Se även (1999), Kvinnor i nya sociala rörelser sid. 91113 i et al red. Kjønn og politikk i , : Universitetsforlaget, Drude Dahlerup (1998), Rødstrømperne. Den danske udvikling, nytaenkning og gennemslag 19701985, I, II, : Gyldendal, , och (1997), Towards a New Democratic Order. : Publica, (2002), Ett eget rum? Kvinnors organisering möter etablerad politik, , SOU 2004:59 Kvinnors organisering, Betänkande av utredningen stöd för kvinnors organisering, (1997), Combating the Backlash: How Swedish Women the War sid. 224244 i (red), Whos Afraid of Feminism? : New Press, samt (1998), (S)veket mot kvinnorna och hur högern stal feminismen. (1997), Interpreting womens organization sid. 1125 i red. (1997), Towards a New Democratic Order : Publica. (2002), Ett eget rum? Kvinnors organisering möter etablerad politik, : . Se till exempel (2004), Striden om tiden: kvinnorörelsen och sex timmars arbetsdag i och red. (2004), Än män då? Kön och feminism i under , : . För studier om sammansättning, se till exempel (1992), : perioden i genom tiderna, , , , red., , 1992, (1974), representerar svenska folket. Empiriska studier i representativ demokrati, , (1988), De Folkvalda. En bok om riksdagsledamöterna och den representativa demokratin i , , Axel Brusewitz red. (1936), Studier över den svenska sociala sammansättning, , . (1972), (1969), (1958). Se även Duverger (1955). Undersökningen omfattar valåren 1948 och 1952 och innehåller en studie av partiernas organisation, regler för nomineringsprocessen, förfarande, resultat samt analys. Utredningen avslutas med två komparativa kapitel. Det första av dessa kapitel behandlar partilistornas sammansättning avseende de fyra bakgrundsvariablerna yrke, geografisk hemvist, kön och ålder. I det andra kapitlet analyseras väljarnas möjligheter till inflytande av listornas komposition. Denna studie omfattar samtliga då befintliga riksdagspartier och fokuserar på den enskilde medlemmens möjligheter att påverka val av person och den slutgiltiga valsedelns utseende. En uppföljning av utredningarna och 1972 har gjorts av (1986), som har analyserat nomineringsprocessen på en övergripande nivå. (1999) har utfört en grundlig analys av hur ledningsrekryteringen inom de politiska partierna går till med utgångspunkt i kandidatnomineringarna till riksdagsvalet . analyserar de faktorer som påverkar rangordningen av kandidaterna på riksdagslistorna med särskilt hänseende på makt, explicit central respektive lokal makt. En av konklusioner är att de centrala partiledningarna har en begränsad makt att påverka valkretsorganisationernas val av riksdagsledamöter, även om partivisa skillnader föreligger. Inom Socialdemokraterna ligger i praktiken ofta avgörandet inom de större arbetarkommunerna och inte hos partidistrikten. Inom de borgerliga partierna har det interna provvalet en viktig betydelse. Provvalsinstrumentet som primärt används av de borgerliga partierna kan betraktas dels som ett uttryck för medlemsdemokrati, dels som ett konserverande av beslutsfattandet som stärker de etablerade kandidaterna. (1999), sid. 318323. För övrig nordisk forskning om rekryterings- och nomineringsprocesser där genus diskuteras, se till exempel (1997), Rekryteringsprocessen: Udvaelgele og selvudvaelgelse sid. 88105 i red. (1997), Kommunalvalg, : , (1997), i Pippa red. (1997), Passages to . Legislative Recruitment in Advanced Democracies, : , (1997), Kvinnor i kommunfullmäktige sid. 347362 i red. (1997), till , Åbo: Förlag, (1988), : Decentralization and Group Representation i M , and M Marsh red. (1988), Candidate Selection in Comparative Perspective: The Secret Garden of Politics. : , samt , Mogens N. och red. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control, : University Press of Southern . (1999), sid. 266. , Mogens N. och red. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control. Selecting Candidates for Parliamentary Elections in , , and , : University Press of Southern . I denna studie ingår samtliga nordiska länder utom . Mogens (2002), : The Interplay of Nominations and Elections in Danish Politics i Narud m.fl. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control, : University Press of Southern . uttrycker emellertid en viss försiktighet mot alltför långt dragna slutsatser eftersom slutsatserna baseras på observationer av aggregerad data. Kuitunen (2002), : Formalized Procedures with Member Predominance i Narud m.fl. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control. : University Press of Southern . Valen, Narud och Skare (2002), : Party Dominance and Decentralized Decision-Making i Narud m.fl. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control : University Press of Southern . (2002), : From Party Rule to i Narud m.fl. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control, : University Press of Southern . m.fl. (1981), Kommunalpolitikerna, del 1 och 2, DsKn 1981:17 och 18. (1998) sid. 122131. (2000), Kommunpolitiker i den stora nydaningens tid, : Liber. Vägen från väljare till vald beskrivs ofta i termer av olika barriärer eller institutionella trösklar som måste passeras. Rokkan (1971) har identifierat fyra trösklar: legitimering, inkorporering, representation och utövande makt. Hellevik och Skard (1985) talar om tre faser: mobilisering, rekrytering och val. (1998) beskriver vägen till ett förtroendeuppdrag i tre etapper: kvalificering, nominering och val. Det är också brukligt att beskriva rekryteringsprocessen som en tratt, där man utgår från alla valbara medborgare som potentiella politiska kandidater, för att därefter studera alla mellanled i processen (trattens avsmalnande) fram till de valda politikerna. Tratten kan beskrivas i fem steg: alla valbara uppdragsvilliga partimedlemmar nominerade valda. På motsvarande sätt talar (2000) om det läckande röret, där alla teoretiskt sett möjliga kandidater försvinner ut i rörets läckor. Hellevik och Skard (1985). Hellevik & Skard (1985) sid. 6571. (2001), Kommunbestyrelsernes sammansaetning, : , . Se även (1997), Rekryteringsprocessen: Udvaelgelse og selvudvaelgelse i red. (1997), Kommunalvalg, : . Dahlerup (2003), ligestillingspolitik som bagtrop? i Borchorst och Dahlerup (2003), Ligestillingspolitik som diskurs og praksis, : Samfundslitteratur. Dahlerup (1998) sid. 10, Dahlerup (2003). Se (2004), Contact Capital in the Political Elite, avhandlingskapitel presenterat vid vid , . Se även och (2002), Vem vill ha jämställdhet? i och red. Det våras för politiken. Trettiotvå artiklar om politik, medier och samhälle, : , sid. 317329. Skillnader mellan kvinnor och män avseende valdeltagande, röstning, partimedlemskap etc. berörs inte i denna forskningsöversikt. För en aktuell rapport om valdeltagande, se till exempel och (2001), Valdeltagandet i : Variation och rum i red. (2001), Rösträtten 80 årforskarantologi : . För en nordisk jämförelse avseende kvinnors och mäns valdeltagande, se till exempel (1995), Gender Gaps in Nordic Voting Behaviour i Karvonen & red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap, Aldershot: Dartmouth. För en analys av personvalets konsekvenser för kvinnor, se bland annat (1997), Må bäste man vinna en fallstudie av personvalsförsöket 1994 ur ett könsteoretiskt perspektiv, CD-uppsats, : , (1999b), Kön och personröstning i och red. SOU 1999:92 Premiär för personval, : , samt (1999), Vilka kandidater vinner på personval? i samma skrift. För övrigt hänvisas till Valforskningsprogrammet vid , . m.fl. (1994). Wängnerud (1998), Politikens andra sida. Om kvinnorepresentation i riksdag, , Studies in Politics 53. Se även (2001b), Från diskriminering till jämlik behandling: om könsmönster i den svenska utskott i Kvinder, Køn og Forskning 10(2001):1, sid. 5767, (1999a), Kvinnorepresentation: makt och möjligheter i riksdag, : , (1997a),Varannan damernas i utskott i och red., på nära håll, : , samt (1997b), Ekonomisk politik: ett manligt maktområde i i SOU 1997:114 Styrsystem och jämställdhet: Institutioner i förändring och könsmaktens framtid, : . Kvinner i nordisk politikk av Haaviao-Mannila m.fl. (1983) belyser forskare de hierarkiska och funktionella arbetsdelningarna mellan könen i politiken. Den funktionella arbetsdelningen visade ett mönster där kvinnor i större utsträckning arbetade inom politikområden av social karaktär än inom politikområden av ekonomisk karaktär. Skjeie (1992), Den politiske betydningen av kjønn. En studie av norsk topp-politikk, Rapport nr 11, : Institutt for samfunnsforskning. För tidigare studier om kvinnor och män i det norska , se till exempel B.H. Albrektsen (1977), Kvinner og politisk deltagelse : Universitetsforlaget, (1988), Partidemokrati på prøve. : Universitetsforlaget, (1982), Staten kvinner ingen adgang? : Universitetsforlaget, red. (1985), Unfinished democracy. Women in Nordic Politics, : Pergamon Press, samt (1973), Kvinner i norsk politikk. Se även och (1985), Norske kommunestyrer plass for kvinner? Dansk forskning pekar som ett skärningsår då könsskillnaderna i utskottsplacering började jämna ut sig. Se Kvinder på Tinge, sid. 120. Raaum (1995b), The political representation of women: a birds eye view i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap, Aldershot: Dartmouth. Se även (1995c), Women in local democracy i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap, Aldershot: Dartmouth. (1996), Representation from Above, Hants: , sid. 69. Se även och (1988), De folkvalda. En bok om riksdagsledamöterna och den representativa demokratin i , . (1995), Kvinnor som väljare och valda, : , sid. 135. Se även och (1996), Vem representerar kvinnorna? sid. 199226 i B. och B. red. (1996), Vetenskapen om politik. En festskrift till professor emeritus , : , och (2002), Könsskillnader i politiken mönstren består i och (2002), Det våras för politiken. nr 30, : , , samt (2003), Arbetstidsförkortning en fråga om klass och kön? i (2003), Demokratitrender. nr 32, : , . (1994) har till exempel visat att kvinnor är mer oroade över ekonomiska situation än män. Se Den offentliga sektorns storlek: ekonomi eller ideologi? i (red), i fokus, nr 12, , s. 99108. För studier om åsiktsskillnader mellan könen i vissa sakfrågor, se till exempel och (1996), Väljarnas val, : , (2000), Välja parti, : Juridik, (1995), Female Doves and ? i red, Opinion, the Media and International Politics: A Reader, , , sid. 168177, samt (1998), Kön och politiskt våld, : Gidlunds. som det finns åsiktsskillnader mellan könen i politiska sakfrågor är skillnaderna små när det gäller partiidentifikation och partimedlemskap (1996). Liknande förhållande gäller jämställdhetspolitik, ett politikområde som kvinnor i större utsträckning än män drivit i sin partigrupp. Det motstånd kvinnliga politiker kan möta när de driver jämställdhetsfrågor beskrivs bland annat av (2002), The Politics of Gender Equality Policy, doktorsavhandling statsvetenskapliga institutionen. avhandlingsprojekt belyser konfliktlinjer i termer av kön och klass i frågan om arbetstidsförkortning. I avhandlingen ingår en analys av opinionsdata fram till och opinionen bland både väljare och riksdagsledamöter kartläggs. Se (2004), Striden om tiden. Starka konfliktlinjer i frågan om sex timmars arbetsdag. Empiriskt avhandlingskapitel framlagt vid seminariet , Opinion och Demokrati, statsvetenskapliga institutionen, samt (2003), Arbetstidsförkortning en fråga om klass och kön? i (2003), Demokratitrender. nr 32, : SOM-Institutet, . Se till exempel polemiken mellan (1992) och (1990). Wängnerud (1998). Se även (1996), Intressen kontra stereotyper i Statsvetenskaplig 1996 årg. 99, nr 2, sid. 129 149. (1986), Politikerspråk i könsperspektiv, Ord och Stil, 17, . (2001), Instead of the ideal debate. Doing politics and doing gender in Nordic political campaign discourse. Se även (2001), Political debates on Danish TV: Negotiating political competence and gender i no 2. 9, (1999), Image i politikken. Visuelle og retoriske virkemidler. : samt (2001), Image and issue in televised debates sid. 155184 i och red. (2001), Instead of the ideal debate. Doing politics and doing gender in Nordic political campaign discourse. (2001), Political debates on Danish TV: Negotiating political competence and gender i no 2. (1962), De kvinnliga riksdagsledamöterna åren 19221949. Bakgrund och arbete i , : statsvetenskapliga institutionen. (1997), Efter rösträtten, kvinnors utrymme efter det demokratiska genombrottet, . Ås (1982). i frigörelse, : Gidlunds. Norrbin (2004), Från isolering till integrering. En kollektivbiografisk studie över de kvinnliga riksdagsledamöterna 19221970, , . Se även och (2001), Polisväsen, civilförsvar och allt arbete med landshövdingeutnämningar är minsann inget roligt! Om kvinnors arbete i riksdag och regering i och (2001), Kvinnor på gränsen till medborgarskap: genus, politik och offentlighet 18001950, : , samt (2000), Konsten att finna en nål i en höstack: eller de kvinnliga riksdagsledamöternas intressen och nätverk riksdag i red. (2000), Att synliggöra det osynliga. Sex uppsatser om socialt handlande och sociala nätverk, : historiska institutionen, . Norrbin och (2001), Polisväsen, civilförsvar och allt arbete med landshövdingeutnämningar är minsann inget roligt! Om kvinnors arbete i riksdag och regering i och (2001), Kvinnor på gränsen till medborgarskap: genus, politik och offentlighet 18001950, : . Norrbin och (2001). Se även (2003), Statsrådet och genusordningen. 19541966 i 2003:1. (2001), Mina herrar! Mansrepresentationen i riksdag i Rösträtten forskarantologi. (2001), : . Se även (1998), Yrkeskvinna eller makens tjänarinna? Striden om yrkesrätten för gifta kvinnor i mellankrigstidens , : . (1991), inifrån Tolv riksdagsledamöters hågkomster, erfarenheter och lärdomar, : i samarbete med , samt red. (1996), Riksdagsutskotten inifrån Tretton ledamöters hågkomster, i samarbete med . (1991), Såvitt jag minns i inifrån, sid. 249. Jonäng (1996), (c) i Riksdagsutskotten inifrån, sid. 212. (1996), () i Riksdagsutskotten inifrån, sid. 163. (1997), på nära håll, : . Dahlerup (1989), Vi har väntat nog handbok i kvinnorepresentation, , . Se till exempel (1980), Kvinnor i kommunestyret, , Institutt for sociologi, Gretelise (1982), Et hjerteanliggende. Kvinde, samfund, lokalpolitik, Kommunetryck, (1978), Kjonn som politisk resurs, , Institutt for sosiologi. Se även Drude Dahlerup (1985), Blomster & Spark. Samtaler med kvindeliga politikere i om deres historiske rolle og deres dagligdag : . Jfr och (1993), Många kände sig manade men få kallade, : . Kanter (1977), Men and Women of the Corporation, : Basic Books. Dahlerup (1988), From a small to a large minority: Women in Scandinavian Politics i Scandinavian Political Studies 1988:4, sid. 275298. Se även Drude Dahlerup (1989), Vi har väntat nog. i kvinnorepresentation, : . (1998), Kvinnorna tar plats i kommunalpolitiken, : statsvetenskapliga institutionen. Se även (1996), Kvinnorna tar plats i kommunalpolitiken. En studie av och kommuner , i . I rapporten (1998) problematiseras förhållandet mellan formell representation och reell makt. I kapitlet ges en närbild av en kommundelsnämnd i arbete. Bilden från några sammanträden väcker frågor kring vilka maktmedel som finns i en nämnd och vad som påverkar politikernas beslut. (1998), Delad makt. En rapport från programberedningen Kommunerna och jämställdheten om jämställdhet och demokrati, . (1996), Det handlar om prioriteringar. Kvinnors villkor och intressen i lokal politik, : statsvetenskapliga institutionen, (studies 14). Se även (1997), Kön, makt, organisation och ekonomi i svenska kommuner i SOU 1997:114. Härskartekniker är ett begrepp som använts för att operationalisera de mekanismer som bidrar till att vidmakthålla mäns makt över kvinnor. Härskartekniker definieras som de sociale ordninger og prosesser som hindrer kvinner i og forstå og realisera sina interesser, evner och behov (1996:64). Dessa tekniker för kontroll av vissa sociala grupper är inte specifika för relationerna mellan kvinnor och män utan kan också existera i andra dominansunderordnade relationer. (1982) talar om de fem härskarteknikerna: att göra osynlig, förlöjligande, undanhållande av information, dubbelbestraffning samt ge skuld och skam. Se (1982), Kvinnor tillsammans. i frigörelse, : Gidlunds, samt (1978), Hersketeknikker. Nr 3. sid. 1721. Se även (1992), De fem härskarteknikerna (videoupptagning): en teori om maktens språk, : kommuns jämställdhetskommitté. Freidenvall (1999), Betydelsen av kön i kommunalpolitiken ur ett generationsperspektiv. Se även Freidenvall (2000), As Time Goes By the meaning of gender for two gen(d)erations of women in local politics i Report: Democracy, Modernity and Political Identities, Aalborg: GEP. Yngre politiker definierades som . Den norska demokrati- och maktutredningens elitundersökning omfattade 1 725 personer på toppositioner i olika samhällssektorer i . Regeringen blev intervjuad om huvudteman i elitundersökningen.