frsrdg · GT04NR1 · 2006-03-09 00:00:00 — att öka anslaget till Narkotikaområdet med 600 TDKK att öka anslaget för Människohandel och sexuell hälsa med 1 000 TDKK att införa ett anslag för folk- och frivilligsektorn i med 1 000 TDKK att inom ramen för Projektmedel Fiskeri (3-6610-1) öronmärka nödvändiga anslag för att kunna följa upp förslagen i Konferensen om kustfiskeriets fremtid i att inom ramen för Kunskapsuppbyggning och nätverk (3-0820-2) och Deltagande i EU:s partnerskap, samarbete med frivilligsektorn i Nordvästra , samarbete i (3-0940-1) öronmärka 5 500 TDKK för att: stärka ungdomars politiska nätverk stärka insatsen för samarbete med frivilligsektorn angående miljöprojekt att inom ramen för det Arktiska samarbetsprogrammet (3-0870-1) öronmärka anslag för forskning med inriktning på miljö- och klimatfrågor för en hållbar utveckling i med 1 500 TDKK att med hänsyn till förslaget om en ny struktur för beakta beslut angående presidiets betänkande om ministerrådsförslaget B 234/presidiet att företa följande ändringar i budgeten för , jämfört med ministerrådsförslag om Nordisk Ministerråds budget 2006 (B 242/presidiet; C2): Ökning (i TDKK) av anslag enligt följande: Belopp (TDKK) Människohandel och sexuell hälsa Folk- och frivilligsektorn i Summa ökningar (TDKK) 4100 Minskning (i TDKK) av anslag till följande: Belopp (TDKK) Sekretariatet och andra gemensamma aktiviteter, avskaffandet av gränshinder Sekretariatet och andra gemensamma aktiviteter, Europasamarbetet Sekretariatet og andre fællesaktiviteter, reformer på institutionsområdet Dispositionsmidler Uddannelse og forskning Summa minskningar (TDKK) 4 100 önskar att inleder en diskussion med mottagarna av projektbidrag från bl.a. frivillig- och folkrörelserna i om formerna för bidrag från ministerrådet gagnar en långsiktig och hållbar utveckling av det nordiska samarbetet. Med inriktning enbart på projektbidrag kan organisationernas möjlighet till långsiktig planering äventyras. önskar att utarbetar ett budgetdokument som är mera tillgängligt med tanke på politiska prioriteringar. Angående processen hänvisas det till budgetgruppens rapport medverkan i den nordiska budgetprocessen, som rådet i övrigt förväntar att ministerrådet reagerar på. önskar att utvärderar Nordjobb-verksamheten i samarbete med rådet och () i syfte att säkerställa en fortsatt hög volym på utbytesverksamheten. Angående Nordiska ministerrådets budget utgår från att det tas hänsyn till de av rådet utpekade prioritetsområdena. Internt vedtak 1/200514 EUs direktivforslag til softwarepatent (A 1372/næring) at orientere for IT og Europa-Parlamentet om nærværende forslag Internt vedtak 2/2005 Inrättning av vice president i (A1377/presidiet) att inrätta en vice president i att vice presidenten väljs från samma delegation som presidenten att vice presidenten fungerar som presidentens ersättare utan egna ansvarsområden att förändra § 48 i arbetsordning till följande ordalydelse: Presidiet består av presidenten, vice presidenten och högst elva andra valda medlemmar av rådet. Till president väljs medlem från det land i vilket nästa ordinarie session skall äga rum. Varje land och partigrupp bör vara representerat i presidiet att förändra § 50 i arbetsordning till följande ordalydelse: Presidiets förhandlingar leds av rådets president. Vid presidentens förfall leds mötet av vice presidenten. Vid dennes förfall utser de närvarande medlemmarna inom sig den som skall leda förhandlingarna Vedtak om ikke å foreta seg noe Medlemsförslag om nordisk beredskap vid naturkatastrofer i utlandet (A 1365/presidiet)15 Medlemsforslag om felles nordisk bistandspolitikk (A 1356/presidiet)16 Medlemsforslag om tiltak for å styrke oljevernberedskapen i nordområdene (A 1343/miljø)17 Medlemsförslag om Nordiska rådets priser (A 1340/presidiet)18 Medlemsforslag om nordisk fredspolitisk enhed (A 1350/presidiet) Medlemsforslag om vand som en fri og fælles ressource (A 1366/medborger) Medlemsförslag om harmoniseringen av de nordiska ländernas byggregler inom träområdet (A 1369/näring)19 Liste over saker i kronologisk nummerrekkefølge A 1340/presidiet Medlemsförslag om Nordiska rådets priser A 1343/miljø Medlemsforslag om tiltak for å styrke oljevernberedskapen i nordområdene A 1344/välfärd Medlemsförslag om anpassning av handikapplagar och -författningar till att omfatta psykiskt sjuka och handikappade A 1350/presidiet Medlemsforslag om nordisk fredspolitisk enhed A 1352/kultur Medlemsförslag om stöd till nordisk-baltiskt nätverksarbete för frivilligorganisationer A 1355/kultur Medlemsforslag om en komparativ studie av de nordiske lærerutdanningene A 1356/presidiet Medlemsforslag om felles nordisk bistandspolitikk A 1361/kultur Medlemsförslag om de nordiska spel- och lotterimarknaderna A 1362/miljø Medlemsforslag om kraftsituasjonen i A 1365/presidiet Medlemsförslag om nordisk beredskap vid naturkatastrofer i utlandet A 1366/medborger Medlemsforslag om vand som en fri og fælles ressource A 1367/presidiet Præsidieforslag om informationsaftaler mellem de nordiske lande i forbindelse med bekæmpelse af grænsehindringer A 1368/medborger/miljø/næring Udvalgsforslag om fremme af EUs kemikalielovgivning, Reach A 1369/näring Medlemsförslag om harmoniseringen av de nordiska ländernas byggregler inom träområdet A 1370/kultur Medlemsförslag om arktisk forskning A 1371/medborger Medlemsforslag om felles nordisk koordinering av tiltak rettet mot bekjempelse av menneskehandel med særlig fokus på trafficking for seksuelle formål A 1372/næring Udvalgsforslag om EUs direktivforslag til softwarepatent 10 og 11 Internt beslut 1 A 1373/medborger Udvalgsforslag om en konference i Skt. A 1374/medborger Utvalgsforslag om helse og næringsutvikling blant urfolk i A 1377/presidiet Presidieförslag om vice president i B 222/miljø Ministerrådsforslag om revideret strategi for genetiske ressourcer for fiskeri, jordbrug, skovbrug og levnedsmidler i 20052008 B 223/miljø Ministerrådsforslag om et handlingsprogram for det nordiske miljøsamarbejde 20052008 B 224/miljö Ministerrådsförslag om handlingsplan för nordiskt fiske-, jord- och skogsbruks- samt livsmedelssamarbete 20052008 Et nordisk løft for verdiskapning og livskvalitet B 225/miljø Ministerrådsforslag om en revideret strategi om bæredygtig udvikling i Hållbar utveckling En ny kurs för , reviderad utgåva med mål och insatser 20052008 B 232/medborgar Ministerrådsförslag om integrering av jämställdhetsarbetet i det nordiska samarbetet B 233/medborger Ministerrådsförslag om jämställdhetssamarbetsprogram 20062010 B 234/presidiet Ministerrådsforslag om ny struktur for Nordisk Ministerråd B 235/miljø Ministerrådsforslag om Handlingsplan for det nordiske energisamarbejde 20062009 B 236/presidiet Ministerrådsforslag om Nordisk Ministerråds Arktiske Samarbejdsprogram 20062008 B 237/velferd Ministerrådsforslag om Design for alle et nordisk handlingsprogram B 238/næring Ministerrådsforslag om Nordisk Næringspolitisk Samarbejds-program 20062010 B 239/presidiet B 241/kultur Ministerrådsforslag om strukturreform for det nordiske kultursamarbeidet B 242/presidiet Ministerrådsforslag om Nordisk Ministerråds budget for 2006 Baltiska Församlingens och femte gemensamma möte i Pärnu och höll sitt femte gemensamma möte i Pärnu, . Över etthundra baltiska och nordiska parlamentariker, såväl som ministrar och experter, samlades i främsta sommarstad. Det baltisk-nordiska parlamentariska samarbetet grundas på en stark känsla av historisk, kulturell och politisk samhörighet. Mötet i Pärnu bekräftade ånyo behovet av ett nära och ömsesidigt fruktbart parlamentariskt samarbete. Den politiska arenan för nordisk-baltiskt parlamentariskt samarbete breddas och de politiska samverkansmönstren förändras. Utvidgningen av Europeiska unionen kommer inom överskådlig framtid att vara den förhärskande politiska processen i det vidare europeiska landskapet. Nya omständigheter och nya möjligheter till samarbete utvecklas. Samarbetsstrukturer och mål omprövas och förnyas. Utvidgningen innebär också att vi får nya grannar. får inte leda till nya skiljelinjer i . Stödet för samarbetet mellan EU, och andra grannländer i öst är av största betydelse. Små aktörer i ett stort system kan genom gemensamma ansträngningar när så är möjligt uppnå betydligt större genomslag i beslutsprocessen. Det nordisk-baltiska parlamentariska samarbetet syftar till att stärka den socioekonomiska integrationen i , stödja uppbygget av kontakter med de nya grannländerna och främja en övergripande ansats för att möta de utmaningar som norra står inför. Det baltisk-nordiska parlamentariska samarbetet kan därmed bidra till den nordliga dimensionen och den europeiska grannskapspolitiken och spela en central roll för att stärka det regionala samarbetet i . Mötet i Pärnu fokuserade på de nya villkoren och de nya utmaningarna för det parlamentariska samarbetet mellan de nordiska och de baltiska länderna. En mängd olika aktuella frågor debatterades. Mötesdeltagarna förde en livlig debatt i plenarsessioner, arbetsgrupper och bilaterala möten. De båda presidierna tog upp de nya utmaningarna för det parlamentariska samarbetet i . De kom överens om att förbättra arbetsmetoderna mot mer flexibla, målinriktade och resultatinriktade samarbetsformer. På Kulturutskottens gemensamma möte diskuterades och utvärderades såväl Bologna-processen som det Gemensamma baltisk-nordiska utbildnings- och forskningsområdet. Utskotten uttryckte sitt stöd för att skapa ett gemensamt nordisk-baltiskt område för utbildning och forskning och uppmanade sina respektive regeringar att tillskjuta erforderliga resurser för att genomföra detta projekt. En prioriterad fråga på dagordningen är som ett särskilt känsligt havsområde, och denna fråga gavs särskild uppmärksamhet på Miljöutskottens gemensamma möte. Utskotten välkomnade de framsteg som gjorts och uppmanade till mer kraftfullt samarbete om miljöfrågor med ryska parlamentariker. Näringsutskotten tittade närmare på nordisk-baltiska relationer på arbetsmarknaden. De beslutade att fortsätta det arbete som inleddes vid konferensen i , där över hundra intressenter från de nordisk-baltiska arbetsmarknadsorganisationerna diskuterade arbetskraftens rörlighet och hur man skall stärka den sociala dialogen. En fråga som gäller säkerheten för medborgarna i regionen är kampen mot korruption i de baltiska och nordiska länderna, som diskuterades på ett gemensamt möte med de båda Medborgarutskotten. Korruption erkänns som ett mycket stort problem som även framgent kommer att finnas på utskottens politiska dagordning. Huvudfokus kommer att vara konkreta åtgärder som kan vidtas i kampen mot korruption. Alkoholpolitiken i de baltiska och nordiska länderna diskuterades på ett möte med Välfärdsutskotten. Alkohol- och narkotikamissbruk är ett grundläggande samhällsproblem. Utskotten övervägde olika tänkbara gemensamma initiativ, t.ex. att höja skatter och avgifter. Resultaten från Pärnumötet kommer att granskas och analyseras av och . De kommer att ligga till grund för riktlinjerna för det gemensamma nordisk-baltiska parlamentariska samarbetet , vilka skall antas vid Baltiska församlingens session i . Baltiska församlingens president president Antagen av den 14:e parlamentariska (BSPC) Konferensdeltagarna, valda representanter för *20 och , som samlades i , , för att diskutera demokrati, stabilitet, nya samarbetsformer och infrastruktur inom , parlamentariskt samarbete inom aktivt bidrar till att utveckla området och dess närområden genom att garantera demokratisk öppenhet, initiera och styra politisk verksamhet, understödja och förstärka demokratiska institutioner i deltagande stater samt förbättra dialogen mellan parlament, regeringar och civilsamhället, BSPC:s tidigare resolutioner som särskilt syftat till att förbättra samarbetet inom med hänsyn till (), andra regeringsorganisationer samt medborgarorganisationer, den nordliga dimensionen och EU:s europeiska grannskapspolitik som ramar för samarbete och utveckling, den europeiska grannskapspolitiken som ett passande redskap för att fullfölja de positiva erfarenheterna av den nordliga dimensionen, övergödningen som ett allvarligt hot mot miljö, fiske, biologisk mångfald och friluftsliv i , vilket är av stor betydelse för alla länder som gränsar till , att den höga prioriteringen av transportinfrastrukturen i den nordliga dimensionens handlingsplan 20042006 skall bibehållas i samband med den fortsatta utvecklingen av och inom den nordliga dimensionen, behovet av att vidareutveckla en integrerad sjöfartspolitik för samt att aktivt delta i den fortgående processen för att upprätta en integrerad och allomfattande sjöfartspolitik på europeisk nivå, uppmanar regeringarna inom , och EU att prioritera högt samarbetet inom området och med grannstaterna, öka det ömsesidiga engagemanget för gemensamma värden med samband till rättsstaten, god förvaltning, respekt för mänskliga rättigheter och främjande av goda grannförhållanden, understödja utvecklingen av demokrati och ett civilsamhälle genom att förstärka medborgarorganisationernas roll, förbättra dialogen med grannstater inom i samband med främjande av demokrati, stabilitet, säkerhet, civilsamhället, principer för hållbar utveckling och välfärd för alla berörda, upprätthålla och förstärka de mekanismer som fastställs och används av kommissionen för skydd av miljö (Helcom) för att värna områdets sårbara miljö, uppmanar regeringarna inom , , Helcom och EU att understödja vidareutvecklingen av en gemensam regional infrastruktur, särskilt av transport- och energinätverk, fortsätta att utveckla den nordliga dimensionen för att främja säkerhet och stabilitet inom området, utnyttja den nordliga dimensionen, vilken sträcker sig ända till och nordvästra , för att klara av särskilda utmaningar inom regional utveckling, såsom transport, energi, gränsstationer och miljöfrågor, utnyttja EU:s grannskapspolitik (ENP) och finansiella instrument, såsom Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI), samt understödja deras målsättning att dela på nyttan av EU-utvidgningen med grannländer och på så sätt förstärka områdets stabilitet och demokrati, delta i utvecklingen av en integrerad sjöfartspolitik och i genomförandet av Europeiska sjöfartsstrategin, vars mål är att skydda och bevara den miljön genom att bl.a. effektivt utnyttja ramdirektivet för vatten, arbeta för att Europeiska sjöfartsstrategin genomförs harmoniserat inom hela avrinningsområde genom att utnyttja det etablerade regionala samarbetet inom Helcom, arbeta för konceptet hållbara maritima logistikkedjor i , inte minska sina ansträngningar för att skydda miljö och för att främja relaterade skyddsåtgärder på alla nivåer, öka effektivt resursförbruk som en reaktion mot föroreningsincidenter till havs genom att vidareutveckla den subregionala dimensionen i insatsplaneringen vid Helcom och förbättra samarbetet kring nödhamnsfrågan, vidarekoordinera åtgärder och initiativ som vidtas av organisationer inom för att uppnå gemensamma stabilitets- och välfärdsmålsättningar i regionen, överväga om statsansvar kunde introduceras inom gränsöverskridande förorening och ifall principen förorenaren skall betala förutom företag och individer även kunde gälla stater, vitalisera arbetet med demokratiska institutioner i arbetsgrupp förbättra villkoren för gränsöverskridande samarbete, inklusive vidare arbete för att förbättra gränsöverskridande kommunikationer och minska formaliteter i samband med resor över gränserna, stärka samarbetet kring förebyggande av terrorism inom , inklusive en förbättring av relaterad lagstiftning, bereda konkreta handlingsrekommendationer inom området Utveckling av transportinfrastrukturen inom . välkomnar och accepterar konferensen med tacksamhet isländska alltingets vänliga invitation att arrangera den 15:e parlamentariska i . Program för arbete 2006 Det nordiska parlamentariska samarbetet syftar till att främja politisk, ekonomisk, miljömässig, social och annan utveckling i och norra . utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag framlägger inför rådet. Vidare behandlar utskott och presidium de förslag till rekommendationer till och ländernas regeringar som framläggs av medlemmarna eller partigrupperna. Möjligheten att ställa frågor till regeringarna används flitigt av medlemmar. kommer att hålla tre rådsmöten , april, september samt session . Utöver dessa håller utskott vid behov möten . Presidentskapet innehas av . För att kunna nå målen är det väsentligt att mer systematiskt utnyttja rådsmedlemmarnas placering i nationella utskott och de kontaktnät och erfarenheter som det medför. För att öka effektiviteten i arbetet kommer man också i större utsträckning att bedriva aktiviteterna i särskilt tillsatta och tidsbegränsade arbetsgrupper. Rådet kommer att lägga ökad vikt vid att åstadkomma en jämställd könsfördelning i alla sina aktiviteter. Att avlägsna gränshindren och vidareutveckla samarbetet mellan de nordiska länderna är en kärnfråga för rådet. Detta är av grundläggande betydelse för det nordiska samarbetets trovärdighet, både inom och utanför . Det gäller inte enbart gränshinder för enskilda individer utan också näringslivet och samhället i övrigt. kommer att följa upp Nordiska ministerrådets arbete med att avskaffa gränshinder. Vidare följer rådet upp sin egen handlingsplan angående avskaffandet av gränshinder i . Härunder kan nämnas bl.a. beskattningen av pensioner och hanteringen av sjukpensioneringar. kommer att göra en extra insats för att lösa de gränshinderproblem man har identifierat, men inte ännu klarat av att lösa. 2.2 Vidareutveckling av det nordiska samarbetet har fört en dialog med de nordiska parlamentens talmän om arbetsmetoder, roll och nationell förankring. Som en konsekvens av dessa samtal har rådet noterat att det är viktigt att det nordiska samarbetet syns bättre i de nationella parlamenten. Därför kommer rådet att, via olika tilltag, närma sig de nationella parlamenten och de politiska miljöerna nationellt för att informera och konsultera om centrala frågor av nordiskt intresse. Bland annat kommer organ att samarbeta med parlamentens utskott omkring olika sakfrågor. Vid session deltar förutom medlemmar många ministrar med stats- och utrikesministrarna i spetsen från samtliga regeringar i . Rådet vill att sessionen utvecklas till att bli ett nordiskt toppmöte. kommer också att intensifiera sitt samarbete med . Det är viktigt för ett parlamentariskt samarbetsorgan som rådet att vara lyhört gentemot den tredje sektorn i . för en löpande dialog med och kommer , i samarbete med , att lyfta fram centrala politiska frågor som berör Västnorden. Samarbetet med Ungdomens Nordiska Råd skall utvecklas. har representanter för Ungdomens Nordiska Råd aktivt deltagit i utskottsarbete. Vid session står ungdomarnas initiativ och verksamhet också för ett synligt inslag. vill ytterligare fördjupa och effektivisera samarbetet med Ungdomens Nordiska Råd samt även med unga parlamentariker i de nordiska parlamenten. generella målsättning är att vidga dialogen med sina samarbetspartner. Ett övergripande syfte med föreliggande program är att rådets presidiets och utskottens arbete i större utsträckning än tidigare skall fokusera på ett mindre antal aktuella frågeställningar och aktiviteter. Detta skall bidra till att rådet kan mejsla ut en tydligare profil och plattform i den växande mängden av aktörer och initiativ i regionen och till att stärka sin roll som initiativtagare och pådrivare i angelägna frågor. kommer att fokusera på eutrofieringen av och tillstånden i haven och vattenmiljöerna i ett bredare perspektiv. Speciell uppmärksamhet kommer att fästas vid EU:s utarbetande av en europeisk maritim strategi. Frågan om radioaktivt avfall kommer också att väckas i rådet. kommer frågor som berör organiserad kriminalitet och jämställdhet att väckas, härunder bl.a. människohandel. Personlig integritet i samband med bekämpandet av terrorism är en fråga som också kommer att aktualiseras. kommer fortsatt att fokusera på frågeställningar som berör outsourcing. Likaså kommer gränshinder för näringslivet att vara ett centralt tema. Infrastrukturen i , speciellt i utkantsområdena, kommer att prioriteras särskilt. kommer också att närmare analysera hur klimatförändringar påverkar näringslivet i . kommer att närmare granska den nordiska psykiatrivården i syfte att väcka politiska initiativ. En konferens för erfarenhetsutbyte om nationella satsningar mellan de nordiska parlamenten kommer att arrangeras. Den svårlösta ekvationen med en åldrande befolkning och föränderliga samhällsstrukturer kombinerat med de nordiska trygghetsordningarna kommer att behandlas i avsikt att ta initiativ för att säkra välfärden . Vidare kommer rådet att fokusera på den nordiska folkhälsan med speciell hänsyn till fetma och ohälsa i samhället. kommer att ägna speciell uppmärksamhet åt de nordiska språken och språkfrågor överlag. Kulturen är traditionellt den starkaste sektorn inom det nordiska samarbetet, och har sjösatt en helt ny form och struktur för det nordiska kultursamarbetet. kommer att följa förändringarna inom kultursektorn med ett stort intresse och om nödvändigt väcka politiska initiativ. Den kulturella gemenskapen i är en central tillgång att vårda och en resurs att utveckla. Rådets uppgift är att dels driva nordiska värderingar i ett större sammanhang, dels vara en aktör i brobyggandet mellan EU och dess östra grannar och dels verka för att de arktiska frågorna får genomslag i Europapolitiken. Många organisationer är verksamma för och i närområden. Därför är det angeläget att verka för att dessa synkroniserar sina ambitioner och åtgärder, så att den samlade effekten av deras insatser kan maximeras. För rådet är det viktigt att utveckla samarbetet i alla väderstreck. I norr har Arktis- och stor betydelse för regionen. strävar efter att via sina representanter driva frågor som är aktuella för rådet i dessa forum. Frågeställningarna i Arktis- och är ofta likartade, därför är det viktigt för rådet att uppnå större synergieffekter för dessa samarbeten. I öster har samarbete med kommit i en ny fas. Framöver skall utskotten bl.a. samarbeta omkring konkreta sakfrågor och gemensamma politiska initiativ. Bland annat skall frågan om människohandel behandlas tillsammans med och ryska parlamentariker. Vidare skall rådet tillsammans med behandla miljösäkerheten angående sjöfarten i samt övergödningsproblematiken (eutrofiering). Östersjösamarbetet har även stärkts . Den permanenta kommittén för det parlamentariska Östersjösamarbetet har fått ett starkare mandat, och rådets medlemmar i kommittén kommer aktivt att arbeta för en ytterligare fördjupning av samarbetet omkring . Rådet vill tillsammans med de nationella parlamenten från länderna omkring behandla problematiken om den tilltagande övergödningen (eutrofieringen) av . Rådet skall vidareutveckla sitt parlamentariska samarbete med , både med Statsduman och , samt med nordvästra parlamentariska sammanslutning (PANWR). Rådet skall också sträva efter att vidareutveckla samarbetet med inom ramen för det parlamentariska Östersjösamarbetet. I väster samarbetar bl.a. med British-Irish Interparliamentary Body (BIIPB). Frågeställningar omkring havsmiljöerna, innefattande EU:s maritima politik, kommer att vara ett viktigt tema. Rådet ser det som centralt att alla länder i och omkring tillsammans bär ansvaret för havets resurser och utnyttjandet av dessa. Det är därför viktigt för rådet att stärka närområdessamarbetet mot väst. skall Beneluxparlamentet, och British-Irish Interparliamentary Body tillsammans med arrangera ett möte med narkotikaproblematiken som tema. Nordisk Råds budgetramme for 2006 På Nordisk Råds præsidiums mode den 27. januar 2005 blev det besluttet, at fastholde en uændret budgetramme for Nordisk Råd i 2006: at fastlægge de nationale delegationers bidrag til 30.660 mio. atsekretariatet udarbejder en fordeling af budgettet som synliggør de politiske prioriteringer.