frsrdg · GT04ER1 · 2006-01-01 00:00:00 — Vid aprilsessionen uppmärksammades fem utländska journalister som hållits som gisslan i sedan de kidnappats resp. . Församlingens debatt utgick från en rapport om pressfrihet och journalisters arbetsförhållanden i konfliktområden (dok. 10521, rek. 1702, res. Yttrandefriheten, som innefattar åsiktsfrihet, samt friheten att motta och sprida uppgifter och tankar utan inblandning av offentlig myndighet och oberoende av territoriella gränser, är en nödvändig grund för ett demokratiskt samhälle. I krig eller konfliktsituationer glöms ofta denna grundläggande princip. Allmänheten har ett behov att få information om konflikter och krig. Detta gäller även händelserna i . Församlingen uppmanar både medlems- och observatörsstaterna att följa rekommendation om skydd av journalister. Församlingen kräver de kidnappade journalisternas frigivning. Vid junisessionen debatterades hur terrorismen behandlas av medier (dok. 10557, rek. Terroristdåd syftar till att skapa terror, rädsla och kaos bland folk. Församlingen rekommenderar en uppförandekod för journalister och andra mediearbetare. Journalister uppmanas bl.a. att avstå från att visa chockerande bilder som kränker offrens rätt till privatliv eller bidrar till terroristhandlingar genom att sprida ytterligare skräck samt på andra vis undvika att spela terrorister i händerna. Vid höstsessionen antog församlingen en rekommendation om utbildning och religion (dok. 10673, rek. Församlingen åberopar ett opartiskt sätt att lära ut de stora religionernas historia. Religionsundervisning är av stor betydelse för att skapa förståelse för andra religioner och för att kunna stå emot en religiös fanatism. Församlingen föreslår ett speciellt träna lärare i religionsundervisning. påpekade i sitt debattinlägg att globaliseringens utmaningar måste bemötas med adekvat utbildning. Utbildning är ett instrument i kampen mot okunnighet och missförstånd. Skolan har en central roll i att utveckla kritiskt tänkande. I en dialog mellan olika kulturer har skolan sin roll och skolan kan bidra till kampen mot okunnighet, stereotyper och missförstånd beträffande religioner. En demokratisk skola i ett demokratiskt samhälle har en huvuduppgift, nämligen att utbilda demokratiska medborgare med tolerans, förståelse och kunskap. Med anledning av flodvågskatastrofen som drabbade sydöstra , hölls en brådskande debatt om och tsunamikatastrofen (dok. 10428, 10437, 10438, 10442, 10446, res. 1422) under januarisessionen. Församlingen uttrycker sin sorg för alla drabbade. Det internationella samfundet, företag och individer i hela världen har visat stor generositet efter katastrofen. Församlingen understryker hur viktigt det är att fördelningen av de insamlade hjälpbeloppen sker öppet och att FN har den samordnande rollen för bistånd till de drabbade. har orsakat stora skador på flora och fauna, vilket i sin tur påverkar lokalinvånarnas möjlighet till livsuppehälle. Församlingen ber sina medlemsstater att vidta nödvändiga åtgärder för att hjälpa till med återuppbyggandet av de drabbade områdena. Det finns betydande risker för spridning av sjukdomar och epidemier, varför det är nödvändigt att FN genomför en vaccinations- och hälsokampanj. En av de viktigaste uppgifterna för biståndsorganisationerna blir att skydda föräldralösa barn, som riskerar att bli offer för bl.a. människohandel. För att undvika liknande katastrofer ber församlingen medlemsstaterna bidra till tidiga varningssystem. , som rapportör för ekonomiutskottet, påpekade att skador efter naturkatastrofer har ökat i omfattning. Ett sätt att mildra skadorna kan vara att bevara ursprungsfloran och det naturliga ekosystemet. Han tog upp behovet av bättre förebyggande åtgärder, såsom tidiga varningssystem. , rapportör på migrationsutskottets vägnar, sade att det behövs nationella och internationella analyser av vad som kunde ha gjorts annorlunda, snabbare och bättre för att vi ska lära oss av katastrofen. Den har visat att det behövs en snabb civil insatsstyrka på europeisk nivå med kapacitet att arbeta över hela världen. , som rapportör för kultur- och utbildningsutskottet, underströk hur viktigt det är att drabbade barn och unga får kontinuitet i sin skolgång och att lärare som arbetar med traumatiserade barn får särskild utbildning. Vidare tog hon upp behovet av ett tidigt varningssystem i . Hon sade också att ett sådant system endast skulle vara meningsfullt om berörda människor vet hur de ska reagera på varningarna. Därför behöver fortsätta prioritera initiativ för utbildnings- och informationsprogram. Också , som talade å ALDE:s vägnar, tog fasta på barnens behov efter katastrofen. Det är mycket viktigt att de får psykologisk hjälp. Föräldralösa barn ska i första hand få nya hem. Det behövs också regelbundna kontroller för att säkerställa att föräldralösa barn inte försvinner ut ur landet med en obehörig vuxen. I anslutning till debatten redogjorde , direktör för för koordinering av humanitär hjälp (OCHA), för arbetet efter och sade sig vara mycket positiv till ett fördjupat samarbete med . 4.6.2 Rättigheter för barn på institutioner Vid aprilsessionen följde församlingen upp en tidigare rekommendation (rek. 1601) om möjligheter att förbättra övergivna barns rättigheter på institutioner (dok. 10452, rek. Församlingen tycker sig skönja en politisk vilja att prioritera frågan. utvecklingsbank har på flera sätt gett finansiellt stöd till medlemsstater som flyttar övergivna barn från institutioner och ger dem alternativ omvårdnad. påpekar församlingen att högsta prioritet måste ges åt att förbättra utbildningskvaliteten och omsorgen på institutioner och att pedagogiskt olämpliga, ohälsosamma och vanvårdande institutioner ska stängas. I de forna kommuniststaterna är situationen för barn som lever på institutioner särskilt oroande, men ingen medlemsstat kan undgå kritik. I flera kandidatländer har finansiella bidrag inför EU-medlemskapet lett till en förbättrad situation för barnen. Dock är församlingen oroad för att den politiska viljan inte finns att fortsätta arbetet när bidragen upphör. Det finns också en oro för barn på institutioner i de europeiska länder som inte är EU-kandidater. Därför rekommenderar församlingen bl.a. att utveckla mellanstatliga samarbetsprogram för barn på institutioner och att skapa kontroll- och rådgivande funktioner. Det finns fortsatt akut brist på resurser. Insamlingar till förmån för barn på institutioner från det internationella samfundet bör därför fortsätta. uttalade å ALDE:s vägnar som helhjärtat stöd för rapporten. Den avslöjar att problemen med barn på institutioner är stora i och , trots att myndigheterna i dessa länder har ansträngt sig för att förbättra villkoren för barnen. Svårigheterna kan förvärras när barnen blir äldre och ska lämna institutionerna. efterlyste en framtida uppföljning med fokus på institutionaliserade barn i alla europeiska länder. Vid junisessionen debatterade församlingen möjligheten att bättre möta behoven inom mentalvården i (dok. 10544, rek. 1715, res. , , bedömer att i var fjärde familj i förekommer beteenderelaterade störningar och att fler än 30 miljoner människor drabbas av en allvarlig depression. Brister i mentalvården gör att ett stort antal människor med mentala störningar inte får adekvat behandling. Församlingen rekommenderar därför att medlemsstaterna vid sidan av effektiv behandling även främjar de drabbades rättigheter. Församlingen påpekar att ett flertal central- och östeuropeiska länders lagstiftning på detta område inte överensstämmer med principer om de mänskliga rättigheterna eller rättspraxis. Det är viktigt att mentalvården är integrerad med den allmänna hälsovården. Behovet av att förbättra mentalvården för barn och ungdomar borde särskilt uppmärksammas konstaterade i sitt debattinlägg att förekomsten av mentalsjukdomar visar en ökande tendens. Bakomliggande orsaker är genetiska, biologiska och sociala. Behandlingen av mentala störningar måste starta på ett tidigt stadium. Långa väntetider, såsom fallet är i , förvärrar sjukdomstillståndet. Patienter som inte behandlas riskerar att bli farliga för sin omgivning. Den onda spiralen kan förvärras av att patienten döms till fängelse och därigenom kommer i kontakt med droger, sade som med erfarenheter som fängelsetandläkare själv hade bevittnat sådana fall. 4.6.4 Språkstridigheter inom belgisk hälsovård Vid höstsessionen var socialutskottets ställföreträdande rapportör när församlingen debatterade språket som problem när det gäller att få tillgång till allmän sjukvård i (dok. 10648, 10680, res. Belgiska språkproblem har varit på församlingens dagordning och handlar inte om brister i lagstiftningen utan den praktiska tillämpningen när personer som representerar en minoritetsspråkgrupp i sitt boendeområde inte kan få vård på sitt eget språk. Rapportören ansåg att genom att förbättra förutsättningarna för tvåspråkighet inom och genom ändrade attityder kan språkproblemen lösas. var dock tveksam om denna typ av debatter borde föras i . 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 4.7.1 Europeisk migrations- och integrationsstrategi Vid januarisessionen debatterades en rapport om europeisk migrations- och integrationsstrategi (dok. 10453, res. Ett stabilt, framgångsrikt kan förväntas attrahera flera flyttbenägna människor från andra regioner, konstaterar församlingen i sin resolution. Församlingen förespråkar en gemensam europeisk vision för både migrations- och integrationsarbetet och understryker ett behov av en gemensam europeisk migrationsstrategi. Strategin bör ändra både fokus och attityder i migrationsarbetet genom att rikta insatser mot grundorsaker till migration, men också genom att i ökad utsträckning bejaka behovet av reglerad migration samt behovet och mervärdet av mångfald i . gladde sig åt församlingens slutsatser om ökad lagenlig invandring och ansåg det vara ett viktigt beslut av demografiska skäl. Invandringen ska inte ses som ett problem utan som en möjlighet. kritiserade dock uppläggningen av debatten. Rapporten handlade om två synnerligen omfattande frågor, invandring och integration. Två separata debatter hade varit bättre. Långa handläggningstider i asylärenden är ett allvarligt problem, inte minst i . 4.7.2 Ett minnescentrum för offren för tvångsförflyttningar rapport om möjligheten att tillsätta ett europeiskt minnescentrum för offren för tvångsförflyttningar och etnisk rensning debatterades vid januarisessionen (dok. 10378, 10447). Ett förslag att hänvisa rapporten tillbaka till utskottet presenterades redan i början av debatten men fick inte tillräckligt stöd. Det visade dock att debatten handlade om en mycket känslig fråga. Miljoner människor i har på grund av sin etnicitet under det senaste århundradet utvisats eller förts bort. Orsakerna har bl.a. varit nya statliga gränsdragningar eller försök att lösa etniska minoritetsfrågor. I värsta fall har det handlat om ren etnisk rensning. Dessa orättvisor stöter samtliga europeiska nationers samvete, ansåg migrationsutskottet och föreslog att tredje toppmöte skulle inrätta ett centrum för att hedra minnet av offren för tvångsförflyttningar och etnisk rensning. Genom opartiska historiska utredningar och som forum för allmänna diskussioner och som informationscentrum skulle det bidra till en försoning och hjälpa till att läka gamla sår i det kollektiva minnet. Den föreslagna rekommendationen lyckades inte nå två tredjedels majoritet utan ärendet föll. Hälften av världens flyktingar är barn. Barn som söker asyl i ett annat land utan sina föräldrar, utgör en mycket sårbar grupp. Vid aprilsessionen behandlade församlingen en rapport om skydd och stöd till asylsökande barn som skilts från föräldrarna (dok. 10477, rek. Situationen för dessa barn betraktas av församlingen som akut, då nationell lagstiftning, politik och tillämpning inte kan säkerställa det skydd dessa barn behöver. Alla ensamma asylsökande barn bör omgående få en förmyndare som bevakar dess intressen. I många av länder saknas dock lagstiftning som kan säkerställa en sådan förmyndare. Även om lagstiftningen finns, brister det ofta i administrationen. Flera organ har antagit rekommendationer och riktlinjer för att förbättra skyddet för asylsökande ensamma barn. Församlingen anser att bör besluta att skapa en enhetlig praxis i detta sammanhang som komplement till tidigare rekommendationer. I tilldelas alla asylsökande ensamma barn en förmyndare, berättade , då hon talade i debatten å ALDE:s vägnar. Men liksom i alla andra länder, finns det även i stora problem för dessa barn. I väntan på asyl försvinner barn från öppna anstalter. Det finns en risk att de rekryteras till kriminell verksamhet eller utsätts för människohandel. För att skydda barnen behöver de en förmyndare de kan lita på. Omvårdnaden av barnen måste förbättras och grunda sig på vad som är i varje enskilt barns bästa intresse. Asylprocessen bör inte ta än . 4.8 Jordbruk och miljö 4.8.1 Genetiskt modifierade organismer Vid januarisessionen debatterade församlingen miljö- och jordbruksutskottets rapport om genetiskt modifierade organismer (GMO) (dok. 10380, 10406, res. Produktionen av genetiskt modifierade organismer inom jordbruket och livsmedelssektorn har ökat under det senaste årtiondet. I samma takt har kritiken mot denna produktion ökat. Åsikterna varierar väsentligt mellan olika aktörer. Oron gäller både hälsorisker och ekologiska risker. Församlingen understryker behovet av objektivitet i debatten om genetiskt modifierade organismer och uppmanar medlemsländernas regeringar att ta hänsyn till konsumenters och producenters valfrihet. Det är också viktigt att garantera hållbar utveckling inom jordbruket. rekommenderas försiktighet med tanke på att forskningen inom området inte täcker alla frågor. deltog i debatten på SOC:s vägnar. Bioteknisk utvecklig har medfört stora ändringar framför allt inom medicin och sjukvård. Förväntningarna på ytterligare framsteg är höga när det gäller att diagnostisera, bota och förebygga sjukdomar. Bioteknik används även för att kartlägga växters genetiska massa, och genetiskt modifierade jordbruks- och livsmedelsprodukter har ökat i snabb takt. I har denna utveckling upplevts som kontroversiell. Vår generation har ett ansvar för att dra fördel av de nya möjligheterna men måste hänsyn tas till att tillämpningen uppfyller höga etiska krav. 4.8.2 Kostnaden för en gemensam jordbrukspolitik Vid höstsessionen debatterade församlingen kostnaderna för EU:s gemensamma jordbrukspolitik (dok. 10649, res. EU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, har på många håll upplevts som kontroversiell. Församlingen anser att det är dags att ompröva den gemensamma jordbrukspolitiken med tanke på dess kostnader och dess följder inte enbart för men även för utvecklingsländerna. konstaterade i sitt debattinlägg att EU:s jordbrukspolitik kritiserats på många olika grunder men att den mest relevanta kritiken gäller dess snedvridande effekt på handeln med jordbruksprodukter från utvecklingsländerna. Jordbrukspolitikens kostnader och struktur är avgörande när EU:s finansiella utsikter för diskuteras. 4.9 Jämställdhet mellan kvinnor och män Vid januarisessionen debatterade församlingen sitt yttrande över ett utkast till konvention om människohandel (dok. 10389, 10397, 10433, yttrande 253). Församlingen välkomnar förslaget till en europeisk konvention om människohandel och noterar med tillfredsställelse att det anger människohandel som ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Konventionen innefattar all slags människohandel. Dock är inte texten tillräckligt stark för att kunna garantera att offren skyddas, anser församlingen. Dessutom, menar församlingen, tycks medlemsstater snarare vilja skydda sig från illegal migration, hellre än att erkänna människohandel som ett brott. Konventionen i sin utformning som utkast tappar därför mycket av sin styrka och är inte särskilt övertygande. Vidare beklagas att det civila samhället inte har involverats tillräckligt i författandet av texten. Församlingen råder att göra flera tillägg i konventionen för att åtgärda bristerna i texten. Församlingen kräver ett tillägg om skydd av offren. Dessutom krävs att konventionen ska vara bindande. I debatten fokuserade på barnens rättigheter. Hon hänvisade till flera internationella rekommendationer och normer för mänskliga rättigheter, vilka inkluderar barns rättigheter. Den föreslagna konventionen måste bättre överrensstämma med dessa, menade hon och undrade hur det kom sig att konventionen inte särskilt tar upp barnens situation. sade å SOC:s vägnar att konventionen är ett viktigt redskap för skyddet av de mänskliga rättigheterna och att det hjälper offer för människohandel, särskilt kvinnor och barn. Hon talade också om handel med kvinnor för sexuella ändamål som ett könsrelaterat brott och hinder för jämställdhet i alla samhällen. För att komma åt problemen med människohandeln måste orsakerna elimineras. Det är viktigt att diskutera attityder och att identifiera köparen, sade i sitt debattinlägg. Hon talade om prostitution, människohandel och de män som tjänar på att utnyttja kvinnorna. Kriminaliseringen av sexköp har gjort att färre män köper sex och att färre kvinnor blir prostituerade. Vem är köparen? Vem anser sig ha rätten att köpa kvinnor och barn och utsätta dem för sexuella och förnedrande övergrepp, frågade hon avslutningsvis. sade att människohandel förekommer i nästan alla europeiska länder. Europeiska parlamentet antog 1999 en resolution om fler motåtgärder och ville att medlemsländerna skulle skärpa sin lagstiftning på detta område. Men straffen för människohandel är fortfarande låga. De grundläggande orsakerna till människohandel är fattigdom och arbetslöshet. Man kan bekämpa människohandeln genom att ge kvinnor arbete. Under sitt möte antog det ständiga utskottet å församlingens vägnar en rekommendation (dok. 10474, rek. 1695) i vilken man beklagar att endast två av de tidigare av församlingen föreslagna tilläggen införts i konventionstexten. Som sådan kan texten inte garantera ett effektivt och tillräckligt skydd av offren för människohandel. rekommenderas därför att brådskande införa ytterligare tillägg i konventionstexten innan den öppnas för undertecknandet. 4.9.2 Tvångsäktenskap och barnäktenskap motion om tvångsäktenskap och barnäktenskap ledde till en rapport som debatterades vid höstsessionen (dok. 10590, 10678, rek. 1723, res. 1468) med som rapportör. Församlingen uttrycker djup oro över de allvarliga och återkommande kränkningar av mänskliga rättigheter och barnets rättigheter som uppstår vid tvångsäktenskap och barnäktenskap. Det är upprörande att tvångsäktenskap och barnäktenskap tolereras med hänvisning till invandrares kultur och traditioner trots den uppenbara kränkningen av grundläggande rättigheter. Sådana äktenskap går inte att försvara på något sätt, slår församlingen fast och uppmanar medlemsländerna att lagstifta så att blir åldersgräns för äktenskap. Barnäktenskap handlar alltid om tvång, underströk . Tvångsäktenskap ska dessutom ingalunda betraktas som en kvinnosak. Tvångs-äktenskap påverkar de berörda negativt på många sätt. Bortgifta flickor får i regel avbryta skolan. De berövas både sociala kontakter och nödvändiga kunskaper. Sexuellt umgänge och tidigt havandeskap innebär alltid en hälsorisk. 4.9.3 Försvinnanden och mord på kvinnor i Sedan nyheter börjat komma fram om att ett stort antal kvinnor och flickor försvunnit eller mördats i delstaten i hade jämställdhetsutskottet begärt utlåtande om konstitutionella reformer om maktfördelning mellan federationen och delstaterna. En rapport om denna fråga debatterades vid junisessionen (dok. 10551, rek. 1709, res.1454). har observatörsstatus i . Ansvaret för utredning och åtal, som ligger på delstatsnivå, negligeras och korruption gör situationen än värre. Församlingen anser att den federala åklagaren borde kunna ta över från delstaterna när det gäller dessa mordfall. Den mexikanska kongressen uppmanas att fullfölja konstitutionella reformer i enlighet med utlåtande och se till att de som begått brott eller underlåtit att utreda dem straffas. Församlingen understryker vikten av att förebygga våld mot kvinnor. konstaterade på ALDE:s vägnar att den grupp kvinnor som rapporten handlar om är mellan . Världen över verkar just denna ålder tillsammans med fattigdom göra kvinnor och flickor särskilt sårbara. Med hänsyn till de mördade mexikanska kvinnornas öden och för att rätta till orättvisorna förtjänade Venedigkommissionen församlingens stöd för sitt arbete. 4.9.4 Kvinnor och religion Vid höstsessionen debatterades en rapport om kvinnor och religion i (rek. 10670, res. Församlingen uppmanar medlemsstaterna att garantera en tydlig åtskillnad mellan kyrka och stat. Vissa religioner tillskriver fortfarande kvinnor en underordnad ställning och inskränker kvinnors rättigheter genom förbud av preventivmedel, abort och skilsmässor, påpekas i rapporten. , som talade å ALDE:s vägnar i debatten, undrade om religionen är farlig för kvinnor. Den slutsatsen kunde lätt dras av rapporten som tar upp flera fall där kvinnors rättigheter kränks i religionens namn. Hedersmord, tvångsäktenskap och könsstympning är bland de grymma behandlingar som kvinnor utsätts för. Oberoende om kvinnor är troende eller inte påverkar religionen deras liv direkt eller indirekt. FN:s rapportör om religionsfrihet, , var inbjuden att ge sin syn på samspelet mellan kvinnors rättigheter och religionsfrihet. Hon poängterade behovet av att skydda alla människors fri- och rättigheter utan att särskilja någon grupp. 4.9.5 Diskriminering av kvinnor i arbetslivet och inom sport Trots omfattande internationell och nationell lagstiftning blir kvinnor diskriminerade i arbetslivet. Det konstaterade församlingen då den behandlade diskriminering av kvinnor som arbetskraft och på arbetsplatserna (dok. 10484, rek. Församlingen konstaterar att problemet med kvinnodiskrimineringen är tredelat: För det första har kvinnor svårt att få tillträde till arbetsmarknaden. Generellt sett är arbetslösheten hos kvinnor högre än hos män och fler kvinnor än män arbetar deltid. För det andra finns det fortfarande osakliga löneskillnader mellan könen. Det tredje problemet är att kvinnor förbises rutinmässigt vid befordringar. Diskrimineringen bidrar till lägre ekonomisk tillväxt, minskade skatteintäkter och större utgifter i samband med arbetslöshet och för socialförsäkringar. Församlingen rekommenderar att startar ett projekt för att bekämpa diskriminering i arbetslivet. Vid samma tillfälle behandlade församlingen en rapport om diskriminering av kvinnor och flickor inom idrotten (dok. 10483, rek. Kvinnor diskrimineras fortfarande när det gäller tillträde till och utövande av såväl amatörsport som professionell sådan. Det visas bl.a. genom avsaknaden av stöd till kvinnor och flickor som visar potential inom en sport, otillräcklig mediebevakning och begränsad finansiering. Det saknas kvinnor på poster inom sportens styrande organ. Församlingen uppmanar att bl.a. fortsätta att främja kvinnligt deltagande i sport, att bekämpa kvinnodiskriminering i sport och att utarbeta en europeisk strategi för kvinnor och sport. I debatten gav exempel från den svenska arbetsmarknaden. Trots att av många betraktats som ett land där kvinnorna har en bra ställning i arbetslivet är det ett faktum är att fler kvinnor än män jobbar deltid, att kvinnor i genomsnitt tjänar av männens lön och att kvinnor i större utsträckning än män utför hushållsarbetet. Det är viktigt att visa att könsdiskriminering aldrig kan tolereras på arbetsmarkanden, avslutade hon. Förteckning över församlingens beslut 1690 Konflikten i Nagorno-Karabachområdet som behandlas av 1691 Skyddet av de mänskliga rättigheterna i Kosovo 1692 Omständigheterna kring arresteringen och åtalet av höga företagsledare inom Yukos 1693 Parlamentariska församlingens bidrag till medlems-länders tredje toppmöte 1694 Relationerna mellan och 1695 Utkast till konvention om åtgärder mot människohandel