frsrdg · GT04RS3bil5 · 2006-01-01 00:00:00 — Detta har högst belastning (lägst rangtal) av alla utskott när det gäller EU-frågor, men det tillhör även de mer belastade utskotten när det gäller sammanträdestid, motioner och motionsyrkanden, reservationer samt trycksidor. Andra utskott som har flera låga rangtal, det vill säga hög belastning i flera avseenden, är finans- (propositioner, betänkanden, trycksidor, EU-dokument), skatte- (propositioner, motioner, betänkanden, trycksidor, faktapromemorior), justitie- (propositioner, motionsyrkanden, reservationer, betänkanden), utrikes- (sammanträdestid, propositioner, EU-dokument), social- (propositioner, motioner, motionsyrkanden, reservationer, yttranden), utbildnings- (motioner, motionsyrkanden, reservationer, trycksidor) och trafikutskotten (sammanträdestid, motioner, motionsyrkanden, yttranden, faktapromemorior, EU-dokument). TAbell 9:11 Utskottens samtliga Rangordningar 2002/032003/04 (rangtal) Kommentar: Tabellen visar utskottens rangtal baserat på deras rangordningar i tabellerna 9:19:10. Låga rangtal innebär jämförelsevis hög belastning, och höga rangtal innebär jämförelsevis låg belastning. Flest högsta rangtal har försvarsutskottet. Detta är fallet på sju av de tio indikatorerna: propositioner (tillsammans med kultur- och utbildningsutskotten), motioner, motionsyrkanden, reservationer, betänkanden, trycksidor och faktapromemorior (tillsammans med kultur-, utbildnings- och bostadsutskotten). Rangtalet är även bland de högsta på indikatorn EU-dokument. I ett avseende har försvarsutskottets belastning varit förhållandevis hög under innevarande valperiod, nämligen yttranden. Andra utskott som kännetecknas av höga rangtal är kultur- och bostadsutskotten. För kulturutskottets del är rangtalen genomgående förhållandevis höga. Detsamma gäller för bostadsutskottets del med undantag av reservationer och yttranden. Ytterligare ett utskott som har flera höga rangtal är arbetsmarknadsutskottet. Särskilt höga är rangtalen på indikatorerna sammanträdestid, propositioner, motionsyrkanden, betänkanden och trycksidor. Belastning i förhållande till kansliresurser Utskottens arbetsbelastning kan även studeras ur ett kansliperspektiv. Frågan som då kan ställas är hur stor belastningen i olika avseenden är i förhållande till antalet handläggande tjänstemän, det vill säga föredragande. Som framgått i avsnittet Organisation varierar kanslierna i storlek, vilket för kansliernas del kan tänkas korrigera skillnader i arbetsbelastning på så sätt att utskott med hög belastning har ett större kansli och vice versa. I tabell 9:12 redovisas arbetsbelastning med hänsyn till kansliernas storlek. Procenttalen i tabellerna 9:19:10 ovan har delats med antal föredragandetjänster och kan sägas indikera belastningen per handläggartjänst (procentenheter per föredragandetjänst). Som framgick i avsnittet Organisation är antalet tjänster inte detsamma som antalet årsarbetskrafter eftersom anställda kan vara borta från kansliet på grund av till exempel tjänstledighet, varvid årsarbetskrafterna blir färre än antalet tjänster, eller kansliet kan ta in extra personal, varvid årsarbetskrafterna blir fler än antalet tjänster. I tabell 9:12 har dock ingen hänsyn tagits till antalet föredragandeårsarbetskrafter i respektive kansli /032003/04. Av tabellen framgår att skillnaderna mellan utskotten utjämnas något när hänsyn tas till kansliernas storlek, men någon total utjämning är det inte frågan om. Jämförs procentenheterna är skillnaderna mellan utskott med störst respektive minst belastning i olika avseenden fortfarande stora. En del utskott med stor belastning framstår dock som mindre belastade sett ur ett kansliperspektiv, det vill säga när hänsyn tas till antalet föredragandetjänster. Exempelvis ter sig , som ovan var det mest belastade utskottet i fyra avseenden, mindre belastat ur ett kansliperspektiv. Skälet till det är utskottets förhållandevis stora kansli (5,5 föredragandetjänster). Andra utskott med stor belastning som ter sig mindre belastade sett ur ett kansliperspektiv är miljö- och jordbruks- samt finansutskotten (4 respektive 5,5 föredragandetjänster). Vissa utskott framstår tvärtom som jämförelsevis mer belastade när de studeras ur ett kansliperspektiv. Här kan nämnas utrikes-, socialförsäkrings- (3 föredragandetjänster vardera) och kulturutskotten (2 föredragandetjänster). Dessas belastning ter sig alltså högre när hänsyn tas till kansliernas storlek. Mest belastade när hänsyn tas till antal föredragandetjänster ter sig justitie-, utrikes-, trafik- samt miljö- och jordbruksutskotten. TAbell 9:12 belastning per föredragande 2002/032003/04 (procentenheter) Kommentar: Tabellen visar belastning i form av procentenheter per föredragandetjänst i respektive utskottskansli. Beräkningen bygger på uppgifter om dels belastning (procent) /032003/04 enligt tabellerna 9:19:10, dels antalet föredragandetjänster enligt tabell 3:3. Höga värden indikerar hög belastning per föredragandetjänst och låga värden indikerar låg belastning per föredragandetjänst. De, enligt ovan, totalt sett minst belastade utskotten var försvars-, kultur- bostads- och arbetsmarknadsutskotten. Skillnaderna mellan dessa och övriga utskott minskar till en del när belastningen studeras per föredragandetjänst. Detta beror på att de särskilt försvars- och kulturutskotten (2 föredragandetjänster vartdera) har färre föredragandetjänster än genomsnittet. Med undantag för kulturutskottet är deras belastning, i de avseenden som här studeras, alltjämt förhållandevis låg. Som nämnts ovan bör i sammanhanget betonas att antalet föredragandetjänster i regel skiljer sig från antal föredragandeårsarbetskrafter, som framgått i avsnittet Organisation. Till exempel hade arbetsmarknadsutskottet /04 klart färre årsarbetskrafter än tjänster, vilket innebär att den faktiska belastningen sett ur ett kansliperspektiv var högre än tabell 9:12 gör gällande. å sin sida hade klart fler årsarbetskrafter än tjänster, vilket således innebär att den faktiska belastningen sett ur ett kansliperspektiv var lägre än i tabell 9:12. Bedömning avseende utskottens arbetsbelastning Genomgången visar att det finns systematiska skillnader i utskottens arbetsbelastning såsom den här har studerats, och sett är skillnaderna tämligen stabila. Bland utskott som kännetecknas av hög belastning på grund av en stor ärendemängd (propositioner och/eller motioner) kan nämnas finans-, skatte-, justitie-, social- och utbildningsutskotten. Vidare har miljö- och jordbruksutskottet en stor mängd ärenden med EU-koppling. har en hög belastning till följd av utskottets granskning av regeringen, vilket i föreliggande rapport indikeras av ett stort antal sammanträdestimmar respektive sidor i riksdagstrycket. Bland utskott som i flera avseenden har förhållandevis liten arbetsbelastning märks framför allt försvars-, kultur-, arbetsmarknads- och bostadsutskotten. Dessa erhåller i regel färre ärenden (motioner och propositioner) än övriga utskott, och de har mycket få EU-relaterade frågor. Ur ett kansliperspektiv korrigeras skillnaderna i arbetsbelastning delvis genom att utskott med hög belastning har större kanslier med fyra till fem föredragandetjänster och utskott med låg belastning har mindre kanslier, i vissa fall med endast två föredragandetjänster. Utskottsindelningen är i stora drag oförändrad sedan införandet av enkammarriksdagen 1971. Tre utskott har bytt namn. Vissa ändringar har gjorts i utskottens beredningsområden. Särskilt utskott har förekommit , nämligen 1992 då tillsattes. Sammansatta utskott har förekommit i ett antal olika konstellationer , samtliga med utrikesutskottet som ett av utskotten. Utskottens kanslier varierar i storlek, från 5 tjänster till 10,5. De faktiska årsarbetskrafterna är dock som regel något färre i de större kanslierna och något fler i de mindre kanslierna. Drygt två tredjedelar av kanslierna uppger att de emellanåt, i större eller mindre utsträckning, lånar in personal från andra kanslier eller enheter. Antalet sammanträdestimmar i utskotten ökade mellan 2002/03 och 2003/04. över en längre tidsperiod har antalet sammanträdestimmar gått ned. är minskningen nästan 20procent och 40procent. Skillnaden mellan utskottens sammanträdestid är stor. Det hänger samman med granskningen av regeringen, som upptar runt 40procent av utskottets sammanträdestid. Minst har bostadsutskottet sammanträtt. Kansliernas bedömning är att utskotten sammanträder i lagom utsträckning i förhållande till deras uppgifter samt att närvaron på sammanträdena är god. Vissa uppger dock att närvaron runt bordet blir sämre mot slutet av framför allt längre sammanträden. De aktiviteter som dominerar sammanträdena är beredning av motioner och propositioner. Uppföljning och utvärdering är en av de aktiviteter som ägnas minst tid. Ett problem som flera kanslier nämner i samband med sammanträdesplaneringen är förbudet att sammanträda med arbetsplenum i kammaren. Särskilt gäller detta i slutet av terminerna när arbetsplenum pågår . Ärendemängden har betydelse för sammanträdestiden. Fler motioner leder i genomsnitt till längre sammanträdestid. När det gäller propositioner leder endast propositioner på vilka det väckts följdmotioner till längre sammanträdestid. Undersökningen visar också att sammanträdestiden skiljer sig åt mellan utskotten även vid kontroll för antal ärenden. Ett skäl till det kan vara att vissa utskott är mer effektiva i sin ärendeberedning än andra utskott. Ett annat skulle kunna vara att ärendena i genomsnitt är mer omfattande i vissa utskott än i andra, varför varje ärende i genomsnitt kräver mer sammanträdestid. Ett tredje skäl är att vissa utskott ägnar stor del av sin sammanträdestid åt annat än ärendeberedning, till exempel granskning av regeringen (). Antalet avlämnade propositioner har minskat den senaste tioårsperioden, medan antalet skrivelser ökat något. Jämfört med föregående valperiod rör det sig dock inte om någon nämnvärd minskning; i drygt hälften av utskotten har antalet propositioner tvärtom ökat. Skillnaderna mellan utskotten är dock stora. Flest propositioner remitteras till skatte- och justitieutskotten, som under innevarande valperiod erhållit i genomsnitt 24 respektive 20 propositioner per . Minst antal propositioner har under innevarande valperiod remitterats till försvars-, kultur- och utbildningsutskotten, som erhållit i genomsnitt 2,5 propositioner per . Antalet motioner, liksom antalet motionsyrkanden, har ökat . /04 avlämnades ca 1000 fler motioner än /94, vilket motsvarar en ökning med 30procent. Antalet motionsyrkanden ökade i ännu större utsträckning. som motionerna blir alltfler blir de alltså även mer omfattande. Ökningen av antalet motioner omfattar alla utskott utom försvars- och arbetsmarknadsutskotten. Skillnaderna mellan utskotten är stora. Flest motioner remitteras till social-, utbildnings-, trafik-, miljö- och jordbruks- samt skatteutskotten, vilka erhåller i genomsnitt 370500 motioner per . Minst motioner remitteras till försvarsutskottet, som under innevarande valperiod erhållit knappt 90 motioner per . Andra utskott som under innevarande valperiod erhållit förhållandevis få motioner är bostads-, utrikes- och finansutskotten. Studeras i stället antal motionsyrkanden är bilden ungefär densamma. En skillnad är dock att utrikesutskottet relativt sett erhåller fler yrkanden, medan skatteutskottet relativt sett erhåller färre yrkanden. Det finns ett positivt samband mellan antal propositioner och motioner; utskott som erhåller ett stort antal propositioner erhåller i regel också ett stort antal motioner. Exempelvis kännetecknas skatteutskottet av att det erhåller både många propositioner och många motioner. Försvars-, bostads-, arbetsmarknads- och kulturutskotten kännetecknas däremot av att de erhåller ett förhållandevis litet antal av både propositioner och motioner. Undantag från detta mönster finns också. kännetecknas av att det erhåller många propositioner men förhållandevis få motioner, medan utbildningsutskottet kännetecknas av att det erhåller få propositioner men förhållandevis många motioner. Antalet reservationer har /94 ökat i ungefär samma utsträckning som antalet motioner, det vill säga med ca30procent. Klart flest reservationer, ca 430 per , har under första hälften av innevarande valperiod avgetts i utbildningsutskottet, och klart minst antal, ca 20 per , har avgetts i försvarsutskottet. Antalet avlämnade utskottsbetänkanden har minskat . Utvecklingen finns i flertalet utskott, men minskningen är olika stor. Särskilt stor har minskningen varit i kultur-, arbetsmarknads- och trafikutskotten, vilka under innevarande valperiod avlämnat i genomsnitt hälften så många betänkanden per som /951997/98. Flest betänkanden, 2230 per , avlämnar konstitutions-, finans-, justitie-, lag- och skatteutskotten. Minst antal, 68 per , avlämnar försvars-, arbetsmarknads- och kulturutskotten. Även när det gäller antal avgivna yttranden är utvecklingen nedåtgående. Flest yttranden avger i regel , medan lagutskottet i regel avger minst antal yttranden. Studeras antal sidor i riksdagstrycket i stället för antal betänkanden (och yttranden) är utvecklingen en annan. har antalet trycksidor blivit allt större. De allt färre betänkandena blir således i genomsnitt allt större. Konstitutions- och finansutskotten producerar flest antal trycksidor, vilket delvis har att göra med granskningsbetänkandet respektive budgetbetänkandena och, i synnerhet, hösten. Flertalet utskott uppges ha ambitioner att förenkla motionshanteringen; fyra utskott har inte någon sådan ambition. Metoderna för att förenkla motionshanteringen varierar. Vanligast är att hänvisa till att frågan, enligt den ansvarsfördelning som gäller, inte avgörs av utan av annat statsorgan eller på en annan nivå. Erfarenheten av förenklad motionshantering är, enligt kansliernas bedömning, mindre positiv. Acceptansen i utskottet är inte alltid så hög i praktiken. Minoriteten vill ofta reservera sig. Tidsvinsten som den förenklade hanteringen är tänkt att innebära är inte speciellt stor, särskilt inte för kansliet men inte heller alltid för utskottet. Utskottens kunskapsförsörjning studeras i form av utfrågningar och uppföljning och utvärdering. Vad gäller utfrågningar noteras att en stor majoritet anordnar offentliga sådana åtminstone varje . Vidare ökade antalet utfrågningar kraftigt /04. Flest offentliga utfrågningar anordnar , vilket hänger samman med utskottets granskning av regeringen. Enligt flera kansliers bedömning är utfrågningar en av de aktiviteter som ledamöterna vill ägna mer tid åt. Även uppföljning och utvärdering bedöms vara en aktivitet som ledamöterna vill ägna mer tid åt. bedöms intresset och engagemanget för uppföljning och utvärdering vara lägre än för andra aktiviteter i utskottet. Ointresse bland ledamöterna nämns också som en orsak till varför utskotten inte ägnar mer tid åt uppföljning och utvärdering. Utskottens arbete med EU-frågor, sett till antal faktapromemorior och andra EU-dokument, varierar stort. Flest EU-frågor hanteras av miljö- och jordbruksutskottet. Andra utskott som hanterar många EU-frågor är trafik-, närings- och utrikesutskotten. Minst antal EU-frågor hanteras av försvars-, kultur-, utbildnings- och bostadsutskotten. I runt tio utskott förekommer det att statssekreterare och tjänstemän från kommer till utskottet för att informera i EU-ärenden. I övriga utskott är det mindre vanligt. Att statsråd kommer till utskottet är mindre vanligt, men i sex utskott förekommer det åtminstone . Vanligast är att informationstillfällena präglas av ren informationsgivning från regeringen, men i vissa utskott förekommer även samråd. Med några få undantag är kontakterna med andra utskott inom EU begränsade, och i den mån de förekommer rör det sig framför allt om studiebesök och liknande. Utanför EU är kontakterna än mindre utarbetade. Inom förekommer kontakter i form av studiebesök och uppvaktningar som regel . Vanligtvis deltar hela utskottet . Utskottens arbetsbelastning studeras i tio olika avseenden: sammanträdestid, remitterade propositioner, motioner och motionsyrkanden, reservationer, avlämnade betänkanden, avgivna yttranden, sidor i riksdagstrycket, faktapromemorior och EU-dokument. Inget utskott har hög belastning i alla avseenden. Den samlade bedömningen är dock att det finns systematiska skillnader mellan utskotten som också är stabila . Vissa utskott tenderar att ha jämförelsevis hög arbetsbelastning i ett antal avseenden. Bland dessa märks konstitutions-, finans-, skatte-, justitie-, social-, utbildnings- samt miljö- och jordbruksutskotten. Andra utskott tenderar att ha jämförelsevis låg belastning i flera avseenden. Här märks framför allt försvars-, kultur-, arbetsmarknads- och bostadsutskotten. Sett ur ett kansliperspektiv korrigeras skillnaderna mellan utskotten till en del genom att utskott med hög arbetsbelastning ofta har ett större kansli (fler föredragandetjänster) än utskott med låg arbetsbelastning. Utskottens beredningsområden enligt tilläggsbestämmelserna 4.6.116 RO. 1. lagstiftning i konstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, 2. lagstiftning om radio, television och film, 3. yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, 4. press- och partistöd, , såvitt avser val av riksrevisor, skiljande av riksrevisor från uppdraget, åtal mot riksrevisor och åtal mot ledamot av myndighetens styrelse, 6. och myndigheter i övrigt utom och , 7. den kommunala självstyrelsen samt 8. medgivande från att väcka talan mot en riksdagsledamot eller att ingripa i en ledamots personliga frihet. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 1 . 1. penning-, kredit-, valuta- och statsskuldspolitiken, 2. kredit- och fondväsendet, 3. det affärsmässiga försäkringsväsendet, i den mån ärendena inte tillhör beredning, 5. den kommunala ekonomin, 6. statliga arbetsgivarfrågor, statlig statistik, redovisning, revision och rationalisering, 7. statens egendom och upphandling i allmänhet, 8. förvaltningsekonomiska frågor i övrigt som inte rör enbart ett visst ämnesområde samt 9. budgettekniska frågor. Utskottet skall även granska beräkningen av statens inkomster och sammanställa statsbudgeten. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområdena 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor med mera samt 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. 1. taxering och skattebetalning, 2. folkbokföring samt 3. exekutionsväsendet. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. 1. domstolarna, 2. arrendenämnderna och hyresnämnderna, 3. åklagarväsendet, 4. polisväsendet, 5. rättsmedicinen, 6. kriminalvården samt 7. , och lagar som ersätter eller har nära samband med föreskrifter i dessa balkar. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 1. äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- och utsökningsbalkarna och lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, 2. försäkringsavtalsrätt, 3. bolags- och föreningsrätt med undantag för bostadsrätt, 4. växel- och checkrätt, 5. skadeståndsrätt, 6. immaterialrätt, 7. transporträtt, 8. konkursrätt, 9. konsumenträtt, 10. internationell privaträtt samt 11. lagstiftning i andra ärenden av allmänt privaträttslig beskaffenhet. 1. rikets förhållande till och överenskommelser med andra stater och mellanfolkliga organisationer, 2. bistånd till andra länders utveckling samt 3. utrikeshandel i övrigt och internationellt ekonomiskt samarbete, allt i den mån ärendena inte tillhör något annat utskotts beredning. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområdena 5 Internationell samverkan och 7 Internationellt bistånd. 1. den militära delen av totalförsvaret, 2. den civila delen av totalförsvaret, i den mån sådana ärenden inte tillhör något annat utskotts beredning, 3. samordningen inom totalförsvaret, 4. fredsräddningstjänsten samt Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. 1. allmän försäkring, 2. allmän pension, 3. arbetsskadeförsäkring, 4. ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, 5. svenskt medborgarskap samt 6. utlännings- och invandrarfrågor. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområdena 8 Invandrare och flyktingar, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. 1. omsorger om barn och ungdom utom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, 2. omsorg om äldre och handikappade, 3. åtgärder mot missbruk och andra socialtjänstfrågor, 4. alkoholpolitiska åtgärder, 5. hälso- och sjukvård samt 6. sociala ärenden i övrigt. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 1. allmänna kultur- och bildningsändamål, 2. folkbildning, 3. ungdomsverksamhet, 4. internationellt kulturellt samarbete, 5. idrotts- och friluftsverksamhet, 6. trossamfunden i den mån de inte tillhör beredning samt 7. radio och television i den mån de inte tillhör beredning. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 1. förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, 2. skolväsendet, 3. högre utbildning och forskning samt 4. studiestöd. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. 1. vägar och vägtrafik, 2. järnvägar och järnvägstrafik, 3. sjöfart, 4. luftfart, 5. trafiksäkerhet, 6. post och telekommunikationer samt 7. informationsteknik. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Miljö- och jordbruksutskottet bereder ärenden om 1. jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, jakt och fiske, 2. vädertjänst, 3. kärnsäkerhet, 4. naturvård samt 5. miljövård i övrigt som inte tillhör något annat utskotts beredning. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård samt 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 1. allmänna riktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor, 2. industri och hantverk, 3. handel, 4. energipolitik, 5. regional utvecklingspolitik, 6. statlig företagsamhet samt 7. pris- och konkurrensförhållanden i näringslivet. Dessutom skall utskottet bereda ärenden om anslag inom utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv. 1. arbetsmarknadspolitik, 2. arbetslivspolitik med arbetsrätt samt 3. jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. 1. bostadspolitik, 2. hyra, bostadsrätt och tomträtt, 3. vattenrätt, 4. bebyggelseplanläggning, 5. byggnadsväsendet, 6. fysisk planering, 7. expropriation, fastighetsbildning och lantmäteriväsendet, 8. länsförvaltningen och rikets administrativa indelning samt 9. sådana kommunfrågor som inte tillhör något annat utskotts beredning. Dessutom bereder utskottet ärenden om anslag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor har det befunnits lämpligt att samla in uppgifter från utskotten om bland annat i vilken utsträckning forsknings- och framtidsfrågor inryms i arbetet inom utskotten. I det följande lämmnas en redovisning av dessa uppgifter. Med forskningsfrågor menas här närmast vad som kan kallas forskning för politik, det vill säga i vad mån vetenskapligt baserad kunskap ligger till grund för eller på annat sätt är en integrerad del av det politiska arbetet i utskotten. Med framtidsfrågor menas här närmast sådana frågor som avser konsekvenser av samhällsutvecklingen på () och vilka behov av bland annat politisk handlingsberedskap denna utveckling och dessa konsekvenser ger upphov till.