frsrdg · GT04NR1 · 2006-03-09 00:00:00 — Den socialdemokratiska gruppen hade i ett medlemsförslag pekat på att psykiskt sjuka ofta har en sämre social situation än fysiskt sjuka. Förslagsställarna anser att det existerar en stor skillnad i den verkliga situationen för personer med psykiska handikapp i förhållande till lagstiftningen. ansåg det viktigt att kartlägga hur handikappslagarna och bestämmelserna tillämpas på psykiskt sjuka och hur psykiskt sjuka kan ges samma förutsättningar som kroppsligt handikappade med tanke på hur lagarna tillämpas (rekommendation nr 23/2005). kommer att fortsätta granska den nordiska psykiatrivården i syfte att väcka politiska initiativ till sessionen 2006. I avsikt att ta initiativ för att säkra välfärden avser utskottet också att behandla frågor som rör den svårlösta ekvationen med en åldrande befolkning och föränderliga samhällsstrukturer kombinerat med nordiska trygghetsordningar. Utskottet kommer att arrangera ett seminarium om samarbete inom psykiatrivården i . Vidare kommer utskottet fortsatt att fokusera på den nordiska folkhälsan med speciell hänsyn till fetma och ohälsa. arrangerade utskottet tillsammans med medborgar- och konsumentutskottet ett seminarium om fetma och ohälsa. Detta med anledning av ministerrådets arbete med en nordisk handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet. Utskottet arrangerar tillsammans med Beneluxparlamentet, och British-Irish Interparliamentary Body en konferens om narkotikaproblematiken och handeln med droger i ett globalt perspektiv. Utskottet ansvarar för ärenden som rör demokrati, mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, konsumentfrågor, livsmedel, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), lagstiftning, urbefolkningsfrågor, invandring och integration samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar har varit (), (), () och (). Prioriterade områden har varit människohandel, organiserad och internationell brottslighet, terrorism samt jämställdhet och demokratifrågor. Även bioetik, urbefolkningarnas situation, invandring och integrationsfrågor har behandlats av utskottet. Seminarier om bioetik och EU:s kemikalielagstiftning Utskottet arrangerade två seminarier. Mot en nordisk biopolitik? var resultatet av en arbetsgrupp som behandlar bioetik och bioteknologi. Syftet med seminariet var att försöka klarlägga likheter och skillnader i den nordiska lagstiftningen på området. Områden som behandlades var biobanker, möjligheter och utmaningar för hälsa och välfärdspolitik samt bioteknologi som näring möjligheter och hinder. Det andra seminariet, som anordnades tillsammans med miljö- och naturresursutskottet och näringsutskottet, handlade om EU:s kemikalielagstiftning Reach, där EU:s alla olika lagar om kemikalier, ca 40 till antalet, samlas under en gemensam lag. Flera brister i lagen framkom under seminariet, bl.a. bristande öppenhet, bristande täckning och få bestämmelser om konsumentskydd. Ett medlemsförslag utarbetades där tonvikten lades på miljö, hälsa och konsumentinsyn i förbindelse med kemikalieanvändning. Förslaget behandlades vid den 57:e sessionen och en rekommendation (framställning nr 9/2005) antogs av rådet. Medborgar- och konsumentutskottet initierade en arbetsgrupp som hade till uppgift att föra en dialog med Nordiska ministerrådets justitiesektor när det gällde utarbetandet av samarbetsprogrammet för 20052008. Från ingick i arbetsgruppen. I ett möte med justitieminister föreslog gruppen en vidareutvecklad dialog med ministrarna i samband med utarbetande av ordförandeskapsprogram. Detta mot bakgrund av att justitiesektorn inte längre skall producera årliga handlingsplaner och att arbetet i fortsättningen primärt skall grunda sig på de respektive ordförandeskapsprogrammen. Justitieministern välkomnade arbetsgruppens förslag och föreslog att detta kunde skrivas in i samarbetsprogrammet som en integrerad del av proceduren. Organiserad brottslighet och människohandel Ett starkt prioriterat område för utskottet har varit kriminalitet i olika former; korruption, organiserad brottslighet, människohandel och terrorism har varit teman där utskottet tagit initiativ, bl.a. genom seminarier, studiebesök och väckta medlemsförslag. Utskottet besökte som ett led i denna prioritering , där man bl.a. träffade representanter från och . Det primära syftet med besöket var att orientera sig om arbete när det gäller människohandel och trafficking, våld mot kvinnor, mänskliga rättigheter samt kampen mot terrorism. Ett medlemsförslag rörande en konferens i om korruption väcktes av utskottet som en följd av ett gemensamt möte i Pärnu mellan medborgar- och konsumentutskottet, Baltiska församlingens lag- och säkerhetsutskott och parlamentariker från nordvästra , där korruption utgjorde ett tema. Med hänsyn till att korruption är ett stort problem i nordvästra och att de nordiska ländernas samarbete med regionen utvecklas alltmer, ansågs en konferens i vara av gemensamt intresse. Förslaget utmynnade i en rekommendation (framställning nr 13/2005) där dock tidsaspekten på när konferensen skulle arrangeras togs bort. Ett medlemsförslag om gemensam nordisk koordinering av åtgärder riktade mot bekämpande av människohandel med särskilt fokus på trafficking för sexuella ändamål väcktes av utskottet och behandlades vid den 57:e sessionen och resulterade i två rekommendationer (rekommendation nr 25/2005 och nr 26/2005.) I den ena rekommendationen, 26/2005, anmodas de nordiska utrikesministrarna att på 58:e session 2006 rapportera från sitt arbete i arbetsgruppen om Nordisk-baltisk bekämpning av människohandel (Nordic Baltic Task Force Against Trafficking in Human Beings) som man planerar att avsluta . Ett av utskottets huvudområden är jämställdhet. förslag om handlingsplan för jämställdhetssamarbetet 20062010 behandlades . Utskottet såg positivt på ministerrådets två prioriterade huvudområden: Kön och Makt samt Kön och Ungdom. Utskottet konstaterade att samarbetsprogrammet var relevant och konkret. Man ville dock ha ett tillägg: Den nya mansrollen till området Kön och Makt. Männens attityder och de patriarkala strukturerna borde närmare beskrivas i programmet, ansåg utskottet. deltog från utskottet i konferensen and Democracy som anordnades i . I en muntlig rapport till utskottet konstaterade hon att det varit en bra och spännande konferens där ca 700 personer från 14 länder deltog. I ett delseminarium som handlade om människohandel och trafficking framkom att endast en polis i arbetade med dessa frågor och att det saknades kompetens på området. Internationellt samarbete var därför nödvändigt i kampen mot människohandel. Det uttrycktes också önskemål om att liknande konferenser skulle arrangeras , eftersom utbytet av erfarenheter och gemensamma diskussioner ansågs mycket viktiga och fruktbara. Medborgar- och konsumentutskottets rapportör för urbefolkningarnas livssituation, . , presenterade en rapport. Rapporten var en uppföljning av rekommendation 19/2004 Samarbeid med urfolkene i . Rapportören konstaterade efter en resa till på att samarbetet med urbefolkningarna i nordvästra måste utvecklas, inte minst på hälsoområdet. Detta ledde fram till att utskottet utarbetade ett förslag om Hälsa och näringsutveckling bland urfolk i . Förslaget resulterade i rekommendation nr 19/2005 där man bl.a. med anledning av FN:s nya urfolksårtionde 20052015 anmodar FN att tillsammans med arrangera en konferens . Konferensen skall samla deltagare från myndigheter och organisationer som är involverade i arbetet med urbefolkningar i och konferensen bör identifiera gemensamma mål för urfolksårtiondet och en plan för hur dessa kan uppnås. Nordiska ministerrådets förslag att reducera antalet ministerråd från 18 till 11 var föremål för diskussion i utskottet detta med anledning av att ministrarna beslutade att avveckla ministerrådet och för konsumentfrågor. Utskottet uttryckte stark oro för att konsumentfrågorna i och med detta skulle bli lidande. Utskottet träffade med anledning av detta den danske konsumentministern och ställde frågor angående den föreslagna förändringen i ministerrådets arbete. Minister försäkrade att konsumentfrågorna inte skulle bli lidande, men att det var viktigt att samordna den nordiska konsumentpolitiken gentemot EU. Arbetet skulle enligt ministern bli mer rationellt med färre ministerråd och därmed effektivare även på konsumentområdet. De nordiska konsumentministrarna uttalade att de även i fortsättningen skulle mötas för att dryfta aktuella konsumentpolitiska problemställningar. Ministrarna beslutade också att samarbetet skulle fortsätta i en ämbetsmannagrupp under former som säkerställde ett innehållsmässigt fortskridande av konsumentsamarbetet, där även de nordiska konsumentorganisationerna kan medverka. På det sättet garanteras ett tätt och välfungerande nätverk bland myndigheter och organisationer på konsumentområdet. diskuterade utskottet åter Nordiska ministerrådets planer och man betonade då det viktiga i att konsumentsektorn blev tilldelad de nödvändiga ekonomiska medlen för det fortsatta samarbetet samt professionell rådgivning från ministerrådets sekretariat. Utskottet godkände därmed följande ändringsförslag till rekommendation nr 14/2005: Vidare skall sektorn tilldelas nödvändiga medel för att ämbetsmannagrupperna och arbetsgrupperna kan arbeta med utgångspunkt från samarbetsprogrammet för konsumentområdet 20052010, liksom Nordiska ministerrådets sekretariat även skall kunna bistå konsumentsamarbetet med relevant och kompetent rådgivning. Medborgar- och konsumentutskottet kommer att ägna stor uppmärksamhet åt frågor som berör organiserad brottslighet och jämställdhet, särskilt i syfte att bekämpa alla former av människohandel. Hotet mot den personliga integriteten i samband med bekämpandet av terrorism är också en fråga som kommer att aktualiseras. Kampen mot korruption i de nordiska och baltiska länderna är en fråga som fortsatt kommer att finnas på utskottets dagordning och fokus kommer att ligga på vilka konkreta åtgärder som kan vidtas för att bekämpa korruption. ligger i täten internationellt när det gäller miljöskydd och hållbar utveckling. Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna skall informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Det nordiska samarbetet bygger på principen om största gemensamma nämnare. Det land som har den högsta ambitionen för miljöarbetet används som måttstock. Avsikten är också att få genomslag för nordisk natur- och miljöpolitik internationellt och särskilt i EU. I svarar miljö- och naturresursutskottet för ärenden inom miljö och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Svenska medlemmar i utskottet har varit (), (), () och (). Nya handlingsprogram för miljö och energi, satsningar på nordisk mat, marin forskning, kustfiskets framtid och EU:s kemikaliedirektiv är delar i strategin för ett hållbart som varit föremål för särskild uppmärksamhet . natur- och miljöpris utdelas . Priset som är på syftar till att öka kunskapen om natur- och miljöarbetet i . tilldelades priset från . Miljö och bärkraftig utveckling presenterade ett förslagspaket, Ministerrådsförslag om en reviderad strategi för bärkraftig utveckling i Hållbar utveckling en ny kurs för , reviderad utgåva med mål och insatser 20052008. I paketet ingick förslag om en reviderad strategi för genetiska resurser i , ett handlingsprogram för det nordiska miljösamarbetet 20052008, ett förslag till handlingsprogram för nordiskt fiske-, jordbruks-, skogsbruks- och livsmedelssamarbete 20052008 och slutligen ett nordiskt lyft för värdeskapande och livskvalitet. Utskottet ansåg att dessa förslag vara så omfattande att man inte hade möjlighet att färdigbehandla dem till sessionen 2004 utan dialogen fortsatte och rådet antog detta år ett antal rekommendationer om bärkraftig utveckling och miljö i enlighet med de framlagda förslagen (rekommendationerna nr 1/2005, 2/2005, 3/2005, 4/2005, 7/2005 och 8/2005). Med anledning härav finns det nu en gemensam nordisk strategi för hållbar utveckling. Eftersom en nordisk strategi inte kan upprättas isolerat då är beroende av utvecklingen i och hela världen skall den nordiska strategin fungera som en utgångspunkt för internationella påverkan. Den nordiska strategin för hållbar utveckling var ursprungligen en mer traditionell miljöstrategi, men har utvidgats till att också omfatta sociala aspekter, utbildning, klimat, genetiska resurser, hav, kemikalier och livsmedel. Miljöhandlingsprogrammet för 20052008 har fokus på fyra områden, Miljö och hälsa, hav, natur, kultur och friluftsliv samt bärkraftig produktion och konsumtion i förhållande till , närområdet och internationellt. Hållbar energiförsörjning finns också på den nordiska agendan. Inom detta område har samarbetat med och interparlamentariska församling. Parlamentariker från de tre organisationerna diskuterar vilka politiska och ekonomiska verktyg som behövs för utvecklande av hållbar och säker energi, ökad effektivitet och minskat energiberoende. Det nordiska energisamarbetet från 20052009 styrs av en egen handlingsplan. Planen fastslår att det nordiska samarbetet skall bidra aktivt till utformningen av energipolitiken i och . Såväl de nordiska energiministrarna som parlamentarikerna i står bakom planen (rekommendation nr 29/2005). Viktiga huvudområden inom det nordiska energisamarbetet är energimarknaden, hållbara energisystem och i det internationella samarbetet. Under har satsningar gjorts på energiforskning i nordisk regi, vilket har stärkt forskningsmiljöerna i och bidragit till ett omfattande kunskapsnätverk. Denna kunskapsbas har gett nordisk industri möjlighet att delta i utvecklingen och introduktionen av ny teknologi. Både energiministrar och parlamentariker har ett omfattande samarbete med baltiska och ryska kolleger bl.a. inom Basrecsamarbetet (Baltic Sea region ). Vid junimöten antogs en rekommendation om kraftsituationen i (rekommendation nr 12/2005). I rekommendationen föreslås att en genomgång av existerande prognoser för den framtida elförbrukningen i de nordiska länderna skall företas och att det görs en utvärdering av om dessa ger en realistisk bild av förväntningarna. Dessutom föreslås en genomgång av existerande planer för elförsörjningen i och för förbättring av kraftöverföringen i och mellan de nordiska länderna. Mot bakgrund av en rekommendation har en jämförande studie av de nordiska ländernas politiska insatser för att främja användningen av förnybara energikällor genomförts . Studien skall stimulera till diskussion om de nordiska energimarknadernas skilda förutsättningar, underlätta erfarenhetsutbyte och ge underlag för fortsatta analyser och nya samarbetsprojekt inom området. Det nordiska fiskerisamarbetet strävar efter att etablera olika former för dialog om förvaltning av fiskbestånden. Vid sessionen antogs en rekommendation angående en framtidskonferens för kustfisket i . Tillsammans med arrangerades en konferens om utvecklingsmöjligheterna för kustfisket i och hur fiskarna kan påverka sin egen situation. Ett flertal fiskeriorganisationer liksom representanter för de nordiska parlamentens miljö- och jordbruksutskott hade inbjudits till konferensen. Kustfiskeorganisationerna hade utarbetat en deklaration om kustfiskets framtid och antog under konferensen ett uttalande om kustfiskarnas rättigheter. Till de nordiska regeringarna framställdes önskemål om att ta bort möjligheten att sälja fiskekvoter. I rekommendation nr 9/2005 föreslår att de nordiska ländernas regeringar var för sig och tillsammans arbetar för att EU:s kemikaliedirektiv antas. Detta för att främja miljö-, hälso- och konsumenthänsyn i förbindelse med användandet av kemikalier. Under ett tvådagarsseminarium om biopolitik var EU:s nya kemikaliereform ett huvudtema. betonade för sin del vikten av att vidta åtgärder för att få bort farliga kemikalier. Det är av stor betydelse att farliga kemikalier ersätts av mindre farliga och detta är ett av syftena med kemikaliereformen Reach. Rådet delar också uppfattningen att producenter och importörer av kemiska ämnen måste ta sitt ansvar för att produktion och bruk av kemikalier sker på ett sådant sätt att det inte skadar miljön eller hälsan. kommer utskottet fortsatt att följa frågor som det vidare arbetet med EU:s kemikalielagstiftning, framtiden för kustfiskarna, miljösäkerhet och sjöfart, energiförsörjning och miljövänliga energikällor samt klimatförändringar och förvaltningen av naturresurser. Nya frågor som utskottet kommer att aktualisera är bekämpningen av övergödning genom den tillsatta arbetsgruppen med representation från alla . Utskottet kommer också att följa EU:s arbete med att utveckla en integrerad sjöfartspolitik och i genomförandet av Europeiska sjöfartsstrategin, vars mål är att skydda och bevara den miljön. Hanteringen av radioaktivt avfall är en annan fråga som kommer upp på agendan . näringsutskott ansvarar för ärenden som rör villkor för ekonomi och produktion, näring/industri, inre marknad, handel, fri rörlighet, borttagande av gränshinder, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, infrastruktur, transport och kommunikation samt IT. Energipolitiska frågor behandlas av miljö- och naturresursutskottet. Svenska medlemmar i utskottet har varit (), (), () och (). näringsutskott har särskilt fokuserat på frågorna om outsourcing i , nordisk-baltiskt arbetsmarknadssamarbete och EU:s patent på mjukvara. har ägnat mycket tid åt att följa upp det seminarium om Industrial Development in the Baltic Sea som utskottet arrangerade i samband med temakonferens i . På utskottets initiativ arrangerades seminariet Global OUTsourcing Nordic INsourcing i , i samarbete med och Nordiskt innovationscenter. Seminariet fokuserade på möjligheterna till ökad företagslokalisering till för att skapa ökad tillväxt och nya arbetstillfällen. Vid utskottets uppföljning av seminariet ansåg man att temat skulle vara lämpligt att behandla vid det möte som representanter för de nationella näringsutskotten inviterats till i samband med sessionen. Tyvärr blev mötet inställt på grund av att alltför få från de nationella näringsutskotten kunde delta. har därefter sänt en ny invitation till de nationella näringsutskotten till ett möte i samband med möte i . I samband med 57:e session i offentliggjordes debattskriften som global vinnarregion där 27 ledande opinionsbildare från näringslivet, den akademiska världen, myndigheter och kulturliv ger sin syn på vilka nordiska värden som är en styrka i den internationella konkurrensen. uttryckte stort intresse för denna skrift och tillsatte en arbetsgrupp som snabbt följde upp denna med en rad förslag till åtgärder för att ta till vara potential. Arbetet med detta kommer att fortsätta . tog med stort intresse del av redogörelse De nordiska lande én arbejdsplads, ét hjemmemarked och resultaten av arbetet för att avlägsna gränshinder för näringslivet. Utskottet beslöt att vid varje möte följa upp arbetet för att se om det finns anledning till nya initiativ på detta område. hade i samband med det gemensamma mötet med i Pärnu ett bilateralt möte med motsvarande utskott i under temat nordisk-baltiska arbetsmarknadsförbindelser. Vid mötet enades man om att följa upp den trepartskonferens om den nordisk-baltiska arbetsmarknaden som arrangerades i . har tagit initiativ till ett gemensamt möte på detta tema till vilket även välfärdsutskotten och relevanta nationella utskott kommer att inviteras. Utskottet har även behandlat ett medlemsförslag som väckts av den vänstersocialistiska gröna gruppen om koordinerad nordisk arbetsmarknadsinformation i de baltiska länderna och . Utskottet kommer att slutbehandla förslaget . En arbetsgrupp inom näringsutskottet, i vilken deltagit från , har arbetat med frågan om EU:s förslag till direktiv om europeiska patent på mjukvara. Arbetsgruppens förslag ledde till en framställning till de nordiska ländernas regeringar (framställning nr 10/2005) om tydliga krav på det tekniska bidraget och innovationsnivån för patent, att man tillser att ett patent inte begränsar infrastruktur och interoperabilitet samt att patent inte kan tilldelas produkter eller uppfinningar som enbart utgör en affärsmetod eller en översättning av en känd procedur eller fysisk process. Vidare rekommenderade man att möjligt i samarbete med nationella patentorganisationer och tongivande IT-aktörer inventera vilka särskilda patentbehov som finns i den nordiska mjukvaruindustrin och att sätta i gång en utvärdering av hur lång löptid ett patent för mjukvara bör ha (framställning nr 11/2005). behandlade i samband med sitt möte i en skrivelse från om utbyggda järnvägsförbindelser i . tog inte ställning till sakfrågan men sände ett brev till de nordiska infrastrukturministrarna där man uppmanade dem att, innan beslut om förändringar i form av utbyggnad eller ombyggnad av infrastrukturen i de gränsnära områdena fattas, samråda mellan myndigheter och andra beslutande organ i de berörda länderna. Tillsammans med miljö- och naturresursutskottet samt medborgar- och konsumentutskottet arrangerade näringsutskottet ett seminarium om EU:s kemikalielagstiftning Reach. Som ett resultat av seminariet antogs en rekommendation med stöd för ett antagande av Reach och att målsättningen bär vara att främja miljö, hälsa och konsumentinflytande vid kemikalieanvändning (framställning nr 9/2005). Utskottet har även behandlat ministerrådsförslag om nordiskt näringspolitiskt samarbetsprogram 20062010 (rekommendation nr 27/2005) samt förslag om harmonisering av byggregler. Förslaget avskrevs med motiveringen att redan har satt i gång aktiviteter på området. har utsetts som näringsutskottets representant i den styrgrupp som arbetar med frågan om harmonisering av de nordiska ländernas byggregler. kommer att ha fortsatt fokus på frågeställningar som berör outsourcing. Bland annat kommer frågan att diskuteras vid det möte som näringsutskottet inviterat de nationella näringsutskotten till i samband med möten i . Utskottet kommer även att fortsatt följa arbetet med att avlägsna gränshinder för näringslivet i . Ett annat prioriterat område kommer att vara infrastrukturen, särskilt i utkantsområdena, samt frågan om hur klimatförändringarna kan komma att påverka näringslivet i . utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna och svarar för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt ärenden i samband med nordiska samarbetsavtal, rådets arbetsordning och interna stadganden. Medlem av presidiet kan inte ingå i . Svenska medlemmar i har varit () och Skånberg (kd). har som årets kontrolluppgift granskat den nordiska språkförståelsen i , bl.a. mot bakgrund av en undersökning som visade att den nordiska språkförståelsen försämrats. Kommittén uppdrog åt rektor att utföra granskningsuppgiften i enlighet med kommitténs direktiv. Rapporten innehöll ett antal konklusioner som i stor grad riktade in sig på utbildningen i de nordiska länderna. överlämnade vid ett möte i samband med den 57:e sessionen rapporten till kultur- och utbildningsutskottet för vidare behandling. granskningsuppgift 2006 kommer att vara verksamheten vid de nordiska informationskontoren. Det parlamentariska Östersjösamarbetet (, BSPC) syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. Sekretariat för är sekretariat i som också svarar för en stor del av samarbetets kostnader. Svensk medlem i den permanenta parlamentariska kommittén är (). Regeringarnas Östersjösamarbete äger rum i Östersjöstaternas råd (, ) som har sitt sekretariat i . Den parlamentariska , som arrangerades , möts en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett stort antal frivilligorganisationer.