frsrdg · GT04RS4 · 2006-01-01 00:00:00 — Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter huvudsakliga innehåll I detta ärende lämnar riksdagsstyrelsen förslag till förändringar i regelverken om ekonomiska villkor för ledamöter. Det övergripande syftet med förslagen är att effektivisera de ekonomiska ersättningssystemen och att skapa ett regelsystem som är bättre anpassat till ledamöternas nuvarande förhållanden. Några av förslagen innebär också administrativa förenklingar såväl för ledamöterna som för riksdagsförvaltningen. Sammantaget medför förslagen besparingar i budget. Riksdagsstyrelsen föreslår ett nytt system för stockholmsförrättningar som bättre svarar mot ledamöternas reella kostnader. En särskild ersättning, benämnd stockholmstraktamente, skall betalas ut vid förrättningar i som är förenade med övernattning. Stockholmstraktamentet ersätter det nuvarande dagtraktamentet. Traktamentet skall vara per dag och skattefritt. Beloppet skall inte reduceras för halv dag, fria måltider eller då förrättningen överstiger . Vidare föreslås att förrättningstillägget vid endagsförrättningar tas bort. När det gäller reglerna om ersättning för logi anser riksdagsstyrelsen att riksdagsförvaltningen fullt ut skall svara för kostnaderna för övernattningsbostäder som ingår i det egna bostadsbeståndet eller motsvarande boende som förvaltningen ordnar. Den enskilda ledamoten kommer i dessa fall inte att debiteras någon hyra. För de traktamentsberättigade ledamöter som har egna bostäder i skall logiersättning betalas som . Den maximala ersättningen bör dock löpande anpassas till den aktuella hyresnivån och därmed inledningsvis höjas till . För att uppnå en enhetlig regeltillämpning som administrationen förenklas förespråkas införandet av en och samma kilometerersättning för alla slags tjänsteresor med eget fordon. Kilometerersättningen föreslås motsvara det vid inkomsttaxeringen avdragsgilla schablonbeloppet med ett skattepliktigt tillägg om . skulle ersättningen därmed bli plus per kilometer, dvs. per kilometer (eller per mil). Justeringar i reglerna för egen motorcykel och förmånsbil föreslås också. EU-frågor spelar en central roll i arbete. ledamöter bör därför få större möjligheter att engagera sig i aktuella EU-frågor. De föreslås därmed få mer resurser till resor för att skapa kontakter och på andra sätt delta i frågor som har anknytning till EU. Följande tre förslag lämnas i denna del. Varje ledamot skall få disponera för att på eget initiativ göra resor inom EU, till ansökarländer och till länder som deltar i EES-samarbetet i syfte att främja det politiska arbetet. Varje utskott skall tilldelas, utöver vad som gäller , per valperiod som resebidrag för att förbättra samarbetet med EU och dess med-lemsstater. Stödet till utrikesresor på uppdrag av en partigrupp skall ökas med per mandat och valperiod, också i syfte att främja ledamöters individuella EU-resor. Inkomstgarantin bör i huvudsak vara utformad som den är . Förslaget i denna del innebär dock att reglerna i vissa avseenden skärps, t.ex. genom att syftet med garantin tydliggörs som en ekonomisk trygghet . För att förhindra missbruk av inkomstgarantin föreslår riksdagsstyrelsen att det införs en jämkningsregel. Jämkningsregeln innebär att inkomstgarantin skall kunna jämkas helt eller delvis om en ledamot eller garantitagare har begått allvarligare brott eller om en garantitagare arbetar åt annan utan att uppbära skälig ersättning för detta arbete. Jämkningsfallen skall prövas av . Vidare skall en varaktig inkomstgaranti beräknas endast på en riksdagsledamots grundarvode vid avgången utan att hänsyn tas till eventuella tilläggsarvoden. Förslaget innebär också att de nuvarande bestämmelserna om kostnadsersättning upphör att gälla. Det huvudsakliga skälet till detta är att har tagit över alltmer av sådana kostnader som ledamoten har och som har direkt samband med uppdraget. I detta sammanhang föreslår riksdagsstyrelsen att det införs en möjlighet för riksdagsstyrelsen att besluta om ersättning till en ledamot som använder privat teknisk utrustning inom ramen för uppdraget. görs vissa arvodesavdrag vid sjukdom och föräldraledighet. Enligt förslaget skall en ledamot vid kortare ledigheter under arbetsplenum kunna begära avdrag på arvodet. Arvodesavdrag skall också kunna bli aktuellt, när en ledamot är föräldraledig även om han eller hon inte uppbär någon föräldrapenning från under ledigheten. Därmed blir reglerna desamma för ledamöterna som för arbetstagare hos . I de fall arvodesavdrag görs för att någon är ledig på grund av sjukdom eller föräldraledighet, föreslår riksdagsstyrelsen att riksdagsförvaltningen inte heller skall betala några tilläggsarvoden enligt den s.k. arvodeslagen. För en ersättare förbättras villkoren på så sätt att han eller hon under vissa förutsättningar skall kunna få kompensation för de semesterdagar som går förlorade hos den ordinarie arbetsgivaren till följd av ersättarens tjänstgöring i . Lagändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft i och med den nya valperioden. Det innebär att nytillträdda ledamöter kommer att omfattas av de nya bestämmelserna. Detta gäller även omvalda ledamöter. Dock skall reglerna om inkomstgaranti träda i kraft . Emellertid skall de nya reglerna om beräkningen av inkomstgaranti på endast grundarvodet garantitid endast gälla de ledamöter som lämnar efter nästa valperiod eller senare, och alltså inte de som avgår i och med valet . Till framställningen har fogats en reservation. Förslagets huvudsakliga innehåll 1 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 8 2.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 29 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 30 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för 31 2.5 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 32 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i 33 2.7 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 35 3 Ärendet och dess beredning 37 5 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 40 5.1.1 Gällande bestämmelser 40 5.2 Ersättning för logi (nattraktamente) 47 5.2.1 Gällande bestämmelser, m.m. 47 5.2.3 Ersättning för faktisk logikostnad i vissa fall 51 5.3 Förrättningstillägg vid endagsresor 51 5.3.1 Gällande bestämmelser 51 5.3.2 Inget förrättningstillägg vid endagsresor inom landet 53 5.4 Ersättning för resa med eget fordon 54 5.4.1 Gällande bestämmelser 54 5.4.2 En enhetlig bilersättning 56 5.5.1 Gällande bestämmelser 57 5.5.2 Utökade möjligheter till EU-resor 60 5.6.1 Gällande bestämmelser 63 5.6.2 Ändrade regler om inkomstgaranti 66 5.7.1 Gällande bestämmelser 77 5.7.2 Ingen kostnadsersättning 78 5.8.1 Gällande bestämmelser, m.m. 80 5.8.2 Arvodesavdrag vid ledighet av personliga eller särskilda skäl 81 5.9 Andra arvodesavdrag 83 5.9.1 Gällande bestämmelser, m.m. 5.9.2 Arvodesavdrag vid sjuk- och föräldraledighet 84 5.10.1 Gällande bestämmelser 85 5.10.2 Semesterkompensation till ersättare 86 5.11.1 Gällande bestämmelser 87 5.11.2 Överklaganderegler och 89 5.13 Konsekvenser av förslagen 94 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter 95 6.2 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 111 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter 111 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för 111 6.5 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 112 6.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i 112 6.7 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 113 Sammanfattning av betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter (2004/05:URF2) 116 Lagförslagen i betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter 123 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter 139 Sammanfattning av betänkandet Traktamente, Bilersättning, EU-resor (2005/06:URF3) 140 Lagförslagen i betänkandet Traktamente, Bilersättning, EU-resor 142 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Traktamente, Bilersättning, EU-resor 151 1 Riksdagsstyrelsens förslag till riksdagsbeslut Riksdagsstyrelsen föreslår att antar förslaget till 1. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, 2. lag om ändring i riksdagsordningen, 3. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter, 4. lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för , 5. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 6. lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , 7. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). I detta beslut har deltagit: , ordförande, (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att 2 kap. 2 §, 6 kap. 1 § och 3 § 1, 13 kap. och 14 kap. 3 § skall upphöra gälla, dels att nuvarande 6 kap. 2 § och 6 kap. 3 § 2 skall betecknas 6 kap. 1 § och 6 kap. 2 §, dels att rubrikerna till 6 kap. och 13 kap. skall ha följande lydelse, dels att 3 kap. 3 och 4 §§, 4 kap. 2 och 3 §§, 5 kap. 1 §, 6 kap. 2 och 3 §§, 13 kap. och 14 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas 13 nya paragrafer, 1 kap. 2 a §, 3 kap. 5 §, 4 kap. 3 a §, 5 kap. 2-10 §§, 6 kap. 3 § och två nya kapitel, 13 och 16 kap., av följande lydelse, dels att det i lagen, 5 kap. och 13 kap., skall införas mellanrubriker närmast före paragraferna 1-10 respektive 1-26 av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 a § får kompensera en ersättare för förlorad semester för den del av tjänstgöringen i som understiger . 3 § Ledamotsarvode och tilläggs-arvo-de anses som inkomst av anställning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1991:1047) om sjuklön. Ledamot anses därvid som arbetstagare. Ledamotsarvode och tilläggs-arvo-de anses som inkomst av anställning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och lagen (1991:1047) om sjuklön. En ledamot anses i detta sammanhang som en arbetstagare. 4 § Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, görs avdrag från arvodet och tilläggsarvodet i enlighet med bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos . Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet och tilläggsarvodet delat med antalet kalenderdagar . Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, skall avdrag göras från arvodet och tilläggsarvodet och andra fasta arvoden enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos . Avdraget skall dock beräknas på grundval av arvodet eller arvodena delat med antalet kalenderdagar . Om en ledamot får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning och får arvode och tilläggsarvode skall arvodet och tilläggsarvodet minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . Om en ledamot är föräldraledig och får arvode och tilläggsarvode och andra fasta arvoden enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, skall arvodet eller arvodena minskas i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . Om en ledamot av särskilda skäl beviljats ledigt än en månad under tid då arbetsplenum pågår, skall när ledamoten begär det avdrag göras från arvodet och tilläggsarvodet och andra fasta arvoden enligt 1 § 2, 4, 5 och 8 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Avdraget skall beräknas på arvodet eller arvodena delat med antalet kalenderdagar . 2 § En ledamot har rätt till ersättning för kostnader för tjänsteresor med belopp motsvarande den faktiska kostnaden. Kostnader för tjänsteresa med egen bil ersätts med de belopp som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. En ledamot har rätt till ersättning för kostnader för tjänsteresor med belopp motsvarande den faktiska kostnaden. Kostnader för tjänsteresa med egen bil, förmånsbil eller mo-torcykel ersätts med de belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. 3 § Ledamoten beslutar själv om inrikes tjänsteresor och om lämpligt färdmedel med hänsyn tagen till kostnads- och tidsaspekter. meddelar närmare föreskrifter om användning av färdmedel och resetjänster för vilka särskilt avtal träffats mellan riksdagsförvaltningen och en leverantör. 3 § tredje och fjärde styckena) Riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer fattar beslut om en riksdagsledamots utrikes tjänsteresa. Riksdagsstyrelsen fastställer ett belopp per valperiod för en riksdagsledamots enskilda tjänsteresa för att delta i samarbetet inom Europeiska unionen. Medel som inte använts till sådan resa får överföras till ledamotens partigrupp om partiet återkommer till efter ett val och disponeras enligt 14 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Regler om beslut om utrikes tjänsteresa för utskott eller företrädare för utskott finns i riksdagsordningen samt för utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Regler om beslut om utrikes tjänsteresa för utskott eller företrädare för utskott finns i riksdagsordningen samt för utrikes tjänsteresa på uppdrag av partigrupp i i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Traktamente m.m. Rätt till traktamente 1§ (nuv. 1 § första stycket) En ledamot har rätt till traktamente enligt andra-sjätte styckena om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader är uppfyllda enligt 12 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). En ledamot har rätt till traktamente enligt 2-6 §§ om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostna-der är uppfyllda enligt 12 kap. 6 och 6 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Dagtraktamente vid flerdygnsförrättning (nuv. 1 § andra och tredje styckena) Dagtraktamente vid flerdygnsför-rättning i betalas för varje hel dag som tagits i anspråk för för-rättningen med ett belopp som mot svarar en etthundratjugondel av prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (1962:381) avrun-dat till närmaste tiotal kronor. Har förrättningen påbörjats eller senare avresedagen eller avslutats eller tidigare hemresedagen betalas halvt dagtraktamente. Dagtraktamente vid flerdygnsför-rättning på annan ort i än betalas för varje hel dag som tagits i anspråk för förrättningen med ett belopp som motsvarar en etthundratjugondel av prisbasbelop-pet enligt lagen om allmän försäkring (1962:381) avrundat till närmaste tiotal kronor. Har förrättningen på-börjats eller senare avrese-dagen eller avslutats eller tidigare hemresedagen betalas halvt dagtraktamente. Har ledamot som har rätt till dag-traktamente tillhandahållits kostför-mån skall traktamentet reduceras med hänsyn härtill, såvida inte för-månen avser kost på allmänna trans-portmedel vid tjänsteresa och kosten obligatoriskt ingår i priset för trans-porten. Har ledamoten fått en fri måltid under en tjänsteresa skall dagtrak-tamentet minskas med särskilt fast-ställt belopp, om inte måltiden obli-gatoriskt ingår i priset för transpor-ten på allmänna transportmedel. Stockholmstraktamente vid flerdygnsförrättning 3 § Ersättning vid flerdygnsförrättning i (stockholmstraktamente) betalas för varje hel och halv dag som tagits i anspråk för förrättning-en med ett belopp som motsvarar en trehundranittiondel av prisbasbelop-pet enligt lagen om allmän försäk-ring (1962:381) avrundat till när-maste tiotal kronor. Stockholmstrak-tamente utbetalas inte för dag som berättigar till dagtraktamente enligt 2 §, utlandstraktamente enligt 6 § eller förrättningstillägg enligt 7 §. Stockholmstraktamentet skall inte reduceras om ledamoten fått en fri måltid under förrättningen. Nattraktamente (nuv. 1 § fjärde stycket) Ersättning för logikostnad i Sve-rige (nattraktamente) betalas med belopp motsvarande visad kostnad upp till ett högsta belopp som riksdagsförvaltningen bestäm-mer. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än från bostaden och betalas dock er-sättning för faktisk logikostnad som föranleds av förrättningen. Ersättning för logikostnad i Sve-rige (nattraktamente) betalas med belopp motsvarande visad kostnad upp till ett högsta belopp som riks-dagsförvaltningen bestämmer. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än från bostaden betalas dock ersättning för faktisk logikostnad som föranleds av förrättningen. Någon ersättning för logi betalas dock inte om riksdagsförvaltningen till-handahåller logi utan kostnad för ledamoten, eller 2. vid särskild tjänsteförrättning som äger rum inom från om riksdagsförvaltningen tillhandahåller logi utan kostnad för ledamoten eller om ersättning för logi betalas för annan bostad belägen inom denna 50-kilometersgräns. Ersättning för sådan faktisk logi-kostnad betalas också vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i riks-dagen utan hinder av att förrättning-en ägt rum inom från bosta-den och . Oavsett vad som sägs i första och andra styckena betalas ersättning för faktisk logikostnad vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i riks-dagen. 1 § femte stycket) Den som inte har haft några utgif-ter för logi eller inte styrker logi-kostnader får ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning betalas inte när resenären tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fri logi tillhandahållits av en myndighet, ett trafikföretag eller motsvarande. Kan ledamoten inte visa vilka ut-gifter han eller hon har haft för logi betalas ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning beta-las inte när resenären tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fri logi tillhanda-hållits av en myndighet, ett trafikfö-retag eller motsvarande. Flerdygnsförrättning utomlands (nuv. 1 § sjätte stycket) Vid flerdygnsförrättning utom-lands betalas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. Vid flerdygnsförrättning utomlands betalas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. Förrättningstillägg (nuv. En ledamot som uppfyller förut-sättningarna i 1 § för rätt till trakta-mente, utom såvitt avser kravet på övernattning på förrättningsorten, har rätt till förrättningstillägg vid endagsförrättningar i mer än från bostaden, om förrät-ningen varar . Förrättningstillägg betalas med ett belopp som motsvarar en tvåhundra-sjuttiofemtedel av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring avrundat till närmaste tiotal kronor. 7 § Har ledamot som har rätt till för-rättningstillägg tillhandahållits kost-förmån skall förrättningstillägget reduceras med hänsyn härtill, såvida inte förmånen avser kost på allmän-na transportmedel vid tjänsteresa och kosten obligatoriskt ingår i pri-set för transporten. Vid endagsförrättning utomlands som varar beta-las ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för arbetstagare hos . Ersättning för logikostnad i vissa fall (nuv. Om en ersättare som inte kan bere-das bostad i hus, har högre logikostnader än det högsta belopp som betalas enligt 1 § tredje stycket får riksdagsförvalt-ningen, om det finns särskilda skäl, betala högre ersättning. Om en ledamot eller en ersättare, som inte har kunnat få bostad i hus, har högre logikostnader än det högsta belopp som betalas enligt 4 § första stycket får riksdagsförvaltningen, om det finns särskilda skäl, betala högre ersättning. Ersättning för logikostnad vid ledighet (nuv. Efter ledighet i betalas inte någon ersättning för logikostnad om det inte finns särskilda skäl. Efter ledighet i betalas inte någon ersättning för logikostnad om det inte finns särskilda skäl. Ersättning för bostad på folkbokföringsorten i vissa fall (nuv. Om det finns synnerliga skäl får riksdagsförvaltningen, efter ansökan av ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med den bostad där ledamoten är folkbokförd men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte överstiga det högsta belopp som betalas enligt 1 § tredje stycket. Om det finns synnerliga skäl får riksdagsförvaltningen, efter ansökan av ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med den bostad där ledamoten är folkbokförd men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte översti-ga det högsta belopp som betalas enligt 4 § första stycket. 6 kap. Kostnadsersättning och viss teknisk utrustning Viss teknisk utrustning 1 § En ledamot är berättigad till kostnadsersättning. Kostnadsersättningen för månad utgör av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vice talmännen är berättigade till extra kostnadsersättning för månad av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. tillhandahåller sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av uppdraget som ledamot i . tillhandahåller sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av uppdraget som ledamot i . En ledamot som beviljas ledighet under minst en månad i följd för offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom, vård av barn m.fl. har rätt till kostnadsersättning under av ledigheten. Om det finns särskilda skäl skall den tekniska utrustningen återställas när rätten till kostnadsersättning upphör under ledighet. En ledamot som är ledig får behålla den tekniska utrustningen. Om det finns särskilda skäl kan sådan utrustning krävas tillbaka under ledigheten. får besluta om ersättning för de kostnader en ledamot har för att han eller hon använder privat teknisk utrustning i riksdagsuppdraget. 13 kap. Inkomstgaranti Inkomstgaranti och efterlevandeskydd Syfte 1 § En ledamot som lämnar sammanhängande tid har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör. Den som är eller har varit både ledamot i och företrädare i har inte rätt till inkomstgaranti enligt denna lag. Rätten till inkomstgaranti i sådana fall regleras i lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i . Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. Rätt till inkomstgaranti 2 § Inkomstgaranti gäller, med de begränsningar som framgår av 3 § första stycket och 3 § andra stycket 1 2, till ingången av den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med utgången av den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i , upphör garantin så länge uppdraget varar. Om ledamoten tar plats i upphör garantin enligt denna lag. Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1. har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller