frsrdg · GT04RS4 · 2006-01-01 00:00:00 — Värdesäkring 7 § Egenpensionsförmånerna och efterlevandeförmånerna värdesäkras genom anknytning till förändringen av det prisbasbelopp som pensionsunderlaget räknats upp till. Ansökan om utbetalning 8 § Den som vill att ålderspension eller ålderspensionsfribrev skall utbetalas skall skriftligen ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. 8 kap. Ålderspension Rätt till ålderspension 1 § Pensionsåldern är och uppnås vid utgången av månaden före den månad ledamoten fyller . Hur länge ålderspension betalas 2 § Ålderspension betalas, om inte uppskjutet uttag enligt 5 § begärs, från och med den månad ledamoten fyller eller från och med månaden efter den senare tidpunkt då uppdraget att vara ledamot upphör. Ålderspension betalas till och med utgången av den månad då den pensionerade ledamoten avlider. Hel ålderspension 3 § För hel ålderspension fordras minst trettio hela uppdragsår. Den som har varit riksdagsledamot och ledamot i har rätt till hel ålderspension om han eller hon fullgjort sammanlagt minst trettio som riksdagsledamot och ledamot i . Hur ålderspension beräknas 4 § Ålderspension utgör tidsfaktorn multiplicerad 1. av pensionsunderlaget upp till och med 7,5 gånger inkomstbasbeloppet enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2. av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3. av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. Uppskjutet uttag av ålderspension 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av ålderspension. Pensionen ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Hur tidsfaktorn och underlaget beräknas anges i 7 kap. 2-6 §§. 9 kap. Ålderspensionsfribrev Rätt till ålderspensionsfribrev 1 § En ledamot som lämnar utan att rätt till ålderspension, sjukpension eller tillfällig sjukpension föreligger har rätt till ålderspensionsfribrev. Om rätt till sjukpension eller tillfällig sjukpension upphör av någon annan anledning än rätt till ålderspension, har ledamoten rätt till ålderspensionsfribrev. Hur fribrevsbeloppet beräknas 2 § belopp är lika med den intjänade ålderspensionen enligt 7 kap. 6 § och 8 kap. 4 § denna lag. Beloppet räknas upp genom anknytning till prisbasbeloppets förändring. Hur länge fribrevsbeloppet betalas 3 § Ålderspensionsfribrev betalas, om inte förtida eller uppskjutet uttag begärs enligt 4 eller 5 §, från och med den månad den avgångne ledamoten fyller och till och med utgången av den månad han eller hon avlider. Förtida uttag av fribrevsbeloppet 4 § En avgången ledamot har rätt till förtida uttag av fribrevsbeloppet tidigast från och med den månad den avgångne ledamoten fyller . Fribrevsbeloppet minskas då för varje påbörjad månad till den månad han eller hon fyller . Beloppet betalas till och med den månad den avgångne ledamoten avlider. Uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet 5 § En avgången ledamot har rätt att begära uppskjutet uttag av fribrevsbeloppet. Fribrevsbeloppet ökas då för varje påbörjad månad till den månad uttaget sker. Beloppet betalas till och med den månad den pensionerade ledamoten avlider. Sjukpension Rätt till sjukpension 1 § Rätt till sjukpension har en ledamot som lämnar sitt uppdrag och får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hur länge sjukpension betalas 2 § Sjukpension betalas ut till och med månaden före den månad den pensionsberättigade fyller eller, om den berättigade avlider , till och med den månad dödsfallet inträffar. Från och med den månad den pensionsberättigade fyller betalas ålderspension. Vid beräkningen av ålderspension skall de år som sjukpension utbetalats anses som uppdragsår. Rätt till tillfällig sjukpension 3 § Rätt till tillfällig sjukpension har en ledamot vars förmåga att fullgöra sitt uppdrag i är nedsatt på grund av sjukdom om han eller hon har beviljats tidsbegränsad hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Tillfällig sjukpension betalas ut från och med den månad har fattat beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning eller, om beslutet gäller från en senare tidpunkt, från och med denna senare tidpunkt. Tillfällig sjukpension betalas ut så länge ledamoten har rätt till sådan ersättning. Sjukpensionens storlek 4 § Sjukpension och tillfällig sjukpension utgörs av - av den del av pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, - av den del av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och - av den del av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. 5 § Sjukpension och tillfällig sjukpension minskas med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring på det underlag för egenpensionsförmåner som uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp. 11 kap. Efterlevandepension Rätt till efterlevandepension 1 § Efterlevandepension betalas efter den som 1. vid sin död var ledamot av , eller 2. var berättigad till ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. Till vem efterlevandepension betalas 2 § Efterlevandepension betalas till efterlevande make som stadigvarande sammanbodde med ledamoten vid denns död. Med efterlevande make jämställs i detta kapitel registrerad partner. Med efterlevande make jämställs även den som, utan att vara gift eller registrerad partner, stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot vid dennes död och som varit gift med eller registrerad partner med eller har eller har haft eller vid dödsfallet väntade barn med denne. Efterlevandepension betalas också till eget arvsberättigat barn till och med den månad barnet fyller . Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Hur länge efterlevandepension betalas 3 § Efterlevandepensionen till make enligt 2 § betalas från och med månaden efter dödsfallet, dock längst till utgången av den månad då den avlidne skulle ha fyllt . Detsamma gäller om ledamoten avgått med ålderspension. 4 § Om den efterlevande avlider, betalas pensionen till utgången av den månad då dödsfallet inträffade. Hur efterlevandepension beräknas 5 § Efterlevandepension till make enligt 2 § betalas med ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp. Till den del pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag överstiger 7,5 inkomstbasbelopp betalas därutöver en efterlevandepension 1. av pensionsunderlaget upp till 20 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget , och 2. av pensionsunderlaget mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp och av det pensionsunderlaget . Om det inte finns någon efterlevande make tillfaller beloppen arvsberättigat barn enligt 2 §. Belopp som är gemensamt för flera barn delas lika mellan dem. 6 § Efterlevandepension till barn enligt 2 § betalas 1. av pensionsunderlaget enligt 7 kap. 4 § denna lag upp till 7,5 inkomstbasbelopp, 2. av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp, och 3. av pensionsunderlaget som överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp. 12 kap. Inkomstgaranti och efterlevandeskydd Syfte 1 § Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. Rätt till inkomstgaranti 2 § Rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt arvodet upphör har den som 1. har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i , eller 2. har varit riksdagsledamot och ledamot i och som lämnar efter sammanlagt minst tre hela års sammanhängande tid i och . 3 § Ledighet som beviljats av eller av talmannen eller sjukfrånvaro begränsar inte rätten till inkomstgaranti. Hur länge inkomstgarantin betalas 4 § Inkomstgaranti betalas ut från och med den dag arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 5 § första stycket, 5 § andra stycket 1 och 2 och 16 §, till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten åter tar plats i upphör garantin så länge uppdraget varar. Om ledamoten tar plats i upphör garantin enligt denna lag. 5 § För den som varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1. i längst om ledamoten inte uppnått , 2. i längst om ledamoten uppnått 40 men inte , 3. längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon uppnått . Detsamma gäller den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i och . 6 § skall inkomstgarantin jämställas med inkomst av anställning, och för tid därefter skall inkomstgarantin jämställas med pension. 7 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen förlänga den tid under vilken garantin gäller enligt 5 § första stycket och 5 § andra stycket 1 och 2 med högst . I ett sådant beslut kan garantin bestämmas till ett lägre belopp. 8 § får bevilja inkomstgaranti till en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Underlaget 9 § Underlaget för beräkning av inkomstgaranti utgörs av det ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § som betalas vid avgångstillfället. Inkomstgarantins storlek 10 § Inkomstgarantin betalas under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tid därefter betalas inkomstgaranti med följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i och i : - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , - av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . 11 § För den som varit ledamot i sammanlagt minst sex anknyts den fastställda inkomstgarantin till det prisbasbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta. 12 § Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring inkomstgarantin betalas. 13 § Inkomstgarantin minskas också, på det sätt som framgår av 14 §, med följande inkomster: 1. inkomst som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 2. sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3. delpension enligt kollektivavtal, 4. pension och livränta i andra fall än som avses i 12 §, 5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än de som avses i 1-4. 14 § Minskningen skall utgöra den procentandel som anges för varje särskilt fall i 10 § av den sammanlagda inkomst enligt 13 § som överstiger ett prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 15 § Betalas inte inkomstgaranti under ett helt kalenderår, skall endast inkomster som hänför sig till den tid då inkomstgarantin betalas medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna skall minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om sådan jämkning. Jämkning av inkomstgarantin 16 § får besluta att utbetalningen av inkomstgarantin skall minskas eller helt upphöra om en garantitagare 1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2. döms för brott som kan anses göra honom eller henne olämplig för ett uppdrag som riksdagsledamot, eller 3. handlar på ett sätt som strider mot syftet med garantin enligt 1 §. Rätt till efterlevandeskydd 17 § Ett efterlevandeskydd betalas till eget arvsberättigat barn som inte fyllt efter den som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti enligt 5 § andra stycket 1 och 2. 18 § Om det finns särskilda skäl får riksdagsförvaltningen bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Hur länge efterlevandeskydd betalas 19 § Efterlevandeskyddet gäller i högst och betalas till utgången av den månad då rätten till skyddet upphör eller den berättigade avlider. Efterlevandeskyddets storlek 20 § Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp motsvarande 0,5 prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje barn. Handläggning av ärenden 21 § Den som vill ha efterlevandeskydd skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Efterlevandeskydd kan inte betalas tillbaka än före ansökningsmånaden. 22 § Den som vill att inkomstgaranti skall betalas ut skall skriftligen ansöka om det hos enligt 2 a § 1 lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen. Inkomstgaranti kan inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. 23 § Den som ansökt om utbetalning skall skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna skall lämnas på heder och samvete. Om den som ansökt om utbetalning inte lämnar de uppgifter som begärts får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till . 24 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån skall på begäran av lämna de uppgifter för en namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna lag. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. 25 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp skall garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. 26 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning framställts, skall garantitagaren betala ränta för tid därefter till dess betalning sker. Räntan skall bestämmas efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket skall också gälla om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som skall betalas tillbaka. I ett sådant fall skall ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Försäkrings- och sjukvårdsförmåner 1 § En riksdagsledamot skall vara grupplivförsäkrad, tjänstereseförsäkrad och arbetsskadeförsäkrad på bekostnad. 2 § Om det finns särskilda skäl kan en riksdagsledamot efter prövning av riksdagsförvaltningen få ersättning för kostnader för insatser i rehabiliteringssyfte. Överklagande 1 § Ett beslut av riksdagsförvaltningen enligt denna lag får överklagas hos . 2 § Ett beslut av enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 3 § Ett beslut överklagas skriftligt. I överklagandet skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han eller hon begär. Överklagandet ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Det skall ha kommit in dit från den dag klaganden fick del av beslutet. Övergångsbestämmelser 2006:000 1. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. De äldre bestämmelserna om egenpensionsförmåner skall dock fortfarande tillämpas på den som före var talman eller ledamot eller ersättare om uppdraget innehas i oavbruten följd. Beslut om rätt till inkomstgaranti enligt äldre bestämmelser gäller fortfarande. Bestämmelserna i de tidigare upphävda stadgan (1941:98) om ersättning för riksdagsmannauppdragets fullgörande, ersättningsstadgan (1971:1197) och lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter skall tillämpas på den som enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter omfattas av de bestämmelserna. En ledamot som vill omfattas av de nya pensionsbestämmelserna skall anmäla det till riksdagsförvaltningen . En sådan anmälan gäller . Den som har valt kan inte ångra valet. Anm. Översynskommitténs förslag till lag om arvode m.m. till ledamöter i (bet. 2004/05:URF2 s. 28 f.) utelämnat här. Förslag till lag om ändring i 9 kap. 5 § riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 9 kap. 5 § riksdagsordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Beslut av ett riksdagsorgan i ett förvaltningsärende som får överklagas enligt särskilda bestämmelser, prövas av Regeringsrätten i de fall som bestämmer och i övriga fall av . består av ord-förande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och inte vara ledamot av , och fyra andra ledamöter, valda inom . Ordföranden väljs särskilt. till överklagandenämnden avser valperiod. består av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, och två andra ledamöter. Ingen av ledamöterna får vara eller ha varit riksdagsledamot. För ordföranden skall det finnas en ersättare. Bestämmelser om ordföranden skall tillämpas även på ersättaren. För ordföranden och övriga ledamöter skall det finnas ersättare. Bestämmelser om ledamöter skall tillämpas även på ersättare. Vid val med slutna sedlar av ordförande och ersättare för ordföranden i överklagandenämnden tillämpas det förfarande som anges i 8 kap. 1 § andra stycket. Ledamöter och ersättare väljs av för den tid som motsvarar valperiod. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 § Om sammansättningen av och om val till nämnden finns bestämmelser i 9 kap. 5 § riksdagsordningen. Nämnden är beslutsför med ordförande och tre övriga ledamöter. Nämnden utser sekreterare. Nämnden får anlita särskild expertis. Om sammansättningen av och om val till nämnden finns bestämmelser i 9 kap. 5 § riksdagsordningen. Nämnden är beslutsför när alla ledamöter är närvarande. Nämnden utser sekreterare. Nämnden får anlita särskild expertis. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter Efter remiss har yttranden över betänkandet lämnats av , ombudsmän, i , , , , , vid , och . och har avstått från att yttra sig. och vid har inte hörts av. Sammanfattning av betänkandet Traktamente, Bilersättning, EU-resor (2005/06:URF3) I betänkandet behandlas tre olika frågor som rör ledamöter traktamenten med betoning på vistelse i , tjänsteresor med eget fordon, och ersättning för resor som rör Europeiska unionen. Ledamöter som är bosatta mer än från förrättningsorten har för närva-rande per dag i traktamente vid frrttning i samband med vernatt-ning. Fr halv dag betalas hlften. Av helt traktamente r skattefritt. Det beloppet minskas, vilket blir aktuellt vid frrttningar i , till efter tre mnader och till efter tv r. Den skattepliktiga delen kar i motsvarande grad s att bruttobeloppet per dag blir ofrndrat. Fr endagsfrrttningar betalas i skattepliktig ersttning. Samtliga ersttningar reduceras om ledamoten blivit bjuden p mltid. Ersättning för natt betalas i princip med den faktiska kostnaden för över-nattning, i allmänhet hotellrum. Vid vistelse i finns särskilda reg-ler om logiersättning, dvs. ersättning för hyreskostnader. Det högsta ersätt-ningsbeloppet är . Om hyreskostnaden överstiger detta belopp kan det överskjutande beloppet dras av i inkomstdeklarationen. Fler än hälften av de ersättningsberättigade ledamöterna har logikostnader som överstiger maximi-beloppet. Jag föreslår ett nytt system för stockholmsförrättningar. Det svarar bättre mot ledamöternas reella kostnader och innebär en omfördelning mellan den för höga dagersättningen och den för låga ersättningen för natt. En ny trakta-mentsform för flerdygnsförrättning benämnd stockholmstraktamente införs. Traktamentet skall vara per dag och skattefritt. Beloppet reduceras inte för halv dag, fria måltider eller då förrättningen överstiger . Logiersättningen i avskaffas för de ledamöter som har bostäder som tillhandahåller. Hyran skall inte betalas utan svarar för hela boendekostnaden. För de traktamentsberättigade ledamöter som har egna bostäder i betalas som logiersättning. Den bör höjas och bestämmas till högst . Traktamente (förrättningtillägg) vid endagsförrättning avskaffas. Förslagen innebär avsevärda administrativa förenklingar som de medför besparingar i budget. Ersättning för resa med eget fordon betalas ersättning för tjänsteresor med egen bil antingen med per mil eller med per mil. Beloppet är skattefritt. Valet av nivån hänger samman med faktorer såsom tidsvinst, tungt bagage eller passagerare. Ledamoten avgör själv vilken nivå som är tillämplig. Jag föreslår att en enhetlig nivå införs. Den skall utgå från det avdragsgilla schablonbeloppet som enligt inkomstskattelagen är skattefritt jämte ett skatte-pliktigt tillägg om . Det innebär att nivån , då det skattefria beloppet höjs per mil, blir . Justeringar i reglerna för egen motorcykel och förmånsbil föreslås också. ledamöter bör få större möjligheter att engagera sig i aktuella EU-frågor. De föreslås därför få mer resurser till resor för att skapa kontakter och på andra sätt delta i frågor som har anknytning till EU. Jag förordar tre olika åtgärder. Varje ledamot skall få disponera för att på eget initiativ göra resor inom EU, till ansökarländer och till länder som deltar i EES-samarbetet i syfte att främja det politiska arbetet. Varje utskott skall tilldelas, utöver vad som gäller , per valperiod som resebidrag för att förbättra samarbetet med EU och dess med-lemsstater. Stödet till utrikesresor på uppdrag av en partigrupp skall ökas med per mandat och valperiod, också i syfte att främja ledamöters individuella EU-resor. Mina förslag går ut på att komplettera befintliga stödformer och undvika nya administrativa konstruktioner. Lagförslagen i betänkandet Traktamente, Bilersättning, EU-resor 1.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter dels att 4 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att 5 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nio nya paragrafer, 5 kap. 2-10 §§ av föl-jande lydelse, dels att det i lagen, 5 kap., skall införas mellanrubriker närmast före para-graferna 1-10 av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap.