frsrdg · GT04RS3bil5 · 2006-01-01 00:00:00 — : Institutt for sosiologi. , (1992), Högerns kvinnor. Problem eller resurs för perioden 19001936/37. , (2004), Contact Capital in the Political Elite. Avhandlingskapitel presenterat vid vid , . Norrbin, och (2001), Polisväsen, civilförsvar och allt arbete med landshövdingeutnämningar är minsann inget roligt! Om kvinnors arbete i och regeringen i och (2001), Kvinnor på gränsen till medborgarskap: genus, politik och offentlighet 18001950. Norrbin, (2004), Från isolering till integrering. En kollektivbiografisk studie över de kvinnliga riksdagsledamöterna 19221970. Norrbin, (2000), Konsten att finna en nål i en höstack eller de kvinnliga riksdagsledamöternas intressen och nätverk riksdag i red. (2000), Att synliggöra det osynliga. Sex uppsatser om socialt handlande och sociala nätverk. , Pippa (1996), Women politicians: Transforming ? i Parliamentary Affairs 49 (1):89102. , Pippa (1985), Womens Legislative Participation in Western Europe i West European Politics 8 (4):90101. , och (2001), Women and Democracy: Cultural Obstacles to Equal Representation i 12, no 3:126140. Oakes, och (1993), Women in National Legislatures: A Cross-National Test of Macrostructural Gender Theories i Policy and Review 12:7181. , (2001), Mina herrar! Mansrepresentationen i riksdag i (red. ), Rösträtten en forskarantologi. , (1995), Gender Gaps in Nordic Voting Behaviour i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap. Aldershot: Dartmouth. , (1994), Den offentliga sektorns storlek: ekonomi eller ideologi? i (red. ), i fokus, nr 12, , sid. 99108. , och (1996), Vem representerar kvinnorna? sid. 199226 i B. och B. red. (1996), Vetenskapen om politik. En festskrift till professor emeritus . , (1995), Kvinnor som väljare och valda. , (1969), Vid valurnan och i i red. (1969), Kvinnors röst och rätt. : Allmänna Förlaget. Paxton, (1997), Women in National Legislatures: A Cross-National Analysis i 26:442464. , Mogens (2002), : The Interplay of Nominations and Elections in Danish Politics i m.fl. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control. : University Press of Southern . Pincus, (2002), The Politics of Gender Equality Policy. Pincus, (1997), Män som hindrar och män som främjar jämställdhetsarbete i . (red.) SOU 1997:114 Styrsystem och jämställdhet. Pincus, och (1999), Vilje eller evne? Staten, kommunene og likestillingspolitikken sid. 192213 i , red. (1999), Likestilte demokratier? Kjønn og politikk i . , (1995), The Politics of Presence. The Political Representation of Gender, Ethnicity and Race. , (1986), Riksdagsledamöterna och de regionala partiorganisationerna. Folkets främsta företrädare. Tre undersökningar av riksdagsledamöternas arbete i och utanför . Rapport till ( SOU 1986:27). Pikkala, (2000), Representation of women in Finnish Local Government: Effects of the 1995 Gender Quota Legislation. Paper presented at the General of Consortium for , , , . Pikkala, (1997), Kvinnor i kommunfullmäktige sid. 347362 i red. (1997), till . Åbo: Förlag. Pitkin, (1967), The Concept of Representation. Proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle. Proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse. Raevaara, (2003), Talking about Equality, Acting for Change: Conceptualisations of Gender Equality in Parliamentary Debates in and . Paper presented at the General of Consortium for , Marburg, , . , (1982), Women and Politics. Raaum, red. (1995a), Kjønn og Politikk. Raaum, (1995b), The political representation of women: a birds eye view i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap. Aldershot: Dartmouth. Raaum, (1995c), Women in local democracy i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap. Aldershot: Dartmouth. , (1999), Women in the Legislatures and Executive of the World: Knocking at the Highest Glass Ceiling i World Politics 51, no 4:547572. Rittenhofer, (2000), Könsforskning og mainstreaming i Kvinder, Kön och Forskning nr 2:6269. Rohdén, (2004), Striden om tiden. Starka konfliktlinjer i frågan om sex timmars arbetsdag. Empiriskt avhandlingskapitel framlagt vid seminariet , Opinion och Demokrati, : . Rohdén, (2003), Arbetstidsförkortning en fråga om klass och kön? i (2003), Demokratitrender. : SOM-Institutet, . Rohdén, och (2002), Könsskillnader i politiken mönstren består i , och (2002), Det våras för politiken. Rokkan, (1970), Citizens, Elections, Parties. , (2002), Feministisk queerteoretisk agenda. , (1975), The Traffic in Women: Notes on the Political Economy of Sex i Towards an Anthropology of Women, ed. Rule, (1981), The Critical Contextual Factors in Womens Legislative recruitment i Western Political Quarterly 34:6077. Rule, och red. (1994), in Comparative Perspective. Their Impact on Women and Minorities. Westport: Greenwood Press. , (2004), SOU 2004:59 Kvinnors organisering. Betänkande av utredningen stöd för kvinnors organisering. , (2002), Ett eget rum? Kvinnors organisering möter etablerad politik. , (2004a), Politikens genusgränser. , (2004b), Dubbla strategier med och utan män i kampen för kvinnors rösträtt i Än män då? Kön och feminism i under , red. (2004), , sid. 85115. , (2000), Rösträttsrörelsens kvinnor ;konflikt och i samförstånd i Kvinnovetenskaplig , 2000:4; sid. 2950. , (2004), Womens Political Representation in : Discursive Politics and Institutional Presence i Scandinavian Political Studies 2004, vol. 27, no 1, sid. 6587. , (1999), Gender and Welfare State Regimes. , (1996), Gender, Equality and Welfare States. , (1993), The Politics of Increased Womens Representation: the Swedish Case i och red. (1993), Gender and Party Politics. , (1988), The Scandinavian Model and Womens Interests. The Issues of Universalism and Corporatism. Scandinavian Political Studies, 4, sid. 337346. Sapiro, (1983), The Political Integration of Women. , (1988), Gender and the Politices of History. , (2000), Gender and Citizenship: Politics and Agency in , and . , (2003), Statsrådet och genusordningen. 19541966 i 2003:1. Skard, och (1985), Women in Parliament sid. 5180 i Unfinished Democracy: Women in Nordic Politics, red. Skjeie, (2003), NOU 2003:19 Slutrapport fra Makt- og demokratiutredningen, saeruttalelse: Demokrati, makt og menneskerettigheter. Skjeie, (2001), Quotas, Parity and the Discursive Dangers of Difference i C.S. och , Has Liberalism Failed Women? Assuring Equal Representation in Europe and in the . : Palgrave, sid. 165176. Skjeie, (1999), Likestillingsprocesser og kjønnsmakt sid. 94114 i m.fl. red. (1999), Mot en ny maktutredning. Skjeie, (1992), Den politiske betydningen av kjønn. En studie av norsk topp-politikk. Rapport nr 11. : Institutt for samfunnsforskning. Skjeie, och (2000), Scandinavian Feminist on Citizenship i 21, no 4, sid. 345360. Skjeie, och (2003), Menn emellom. Mannsdominans og likestillingspolitikk. Skjeie och Teigen (1993), Kvinnenes inntog i topp-politikken: et uttrykk for politkkens marginalisering? Rasch (red. ), Symbolpolitikk og parlamentarisk styrning. Skjerbaek, red. (2001), Midt i strømmen. Om ligestilling, mainstreaming og mangfoldighet. : Jurist og Økonomforbundets Forlag. , (1958), Kandidatnomineringar vid andrakammarval. SOU (1995:60), Viljan att veta och viljan att förstå. SOU (1997:114), Styrsystem och jämställdhet: Institutioner i förändring och könsmaktens framtid. SOU (1998), Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda (SOU 1988:6). Squires, (2004), Gender Quotas in : A Fast Track to Equality? Working Paper Series 2004:1, Program on Gender Quotas, : . Stark, (1997), Combating the Backlash: How Swedish Women the War sid. 224244 i och (red. ), Whos Afraid of Feminism? : New Press. Stenlås, (2001), Demokratins vedersakare? Högerns kamp för och emot demokratin i red. (2001), Rösträtten forskarantologi. Stjernquist, (1992), : perioden i genom tiderna, , , , och (red). Stjernquist, red. (1991), inifrån. Tolv riksdagsledamöters hågkomster, erfarenheter och lärdomar. : Jubileumsfond i samarbete med . (1968), Constructing Social Theories. : Harcourt, Brace & World. Strange , red. (1965), Kvinderne og valgretten. Studlar, Donley T. och (2002), Does a critical mass exist? A comparative analysis of womens legislative representation since 1950. 41, no 2:233253. Styrkársdóttir, (1998), From Feminism to Class Politics. The and Decline of Womens Politics in Reykjavík, 19081922. university: Departement of Political Science. , (1995), Women in Scandinavian party organization i och red. (1995), Women in Nordic Politics: Closing the Gap. Aldershot: Dartmouth. , och red. (2004), Än män då? Kön och feminism i under . riksdag (2002), Jämställdhet en modesak eller ett ständigt pågående arbete? Talmannens nätverk åren 19952002. riksdag (2004), 15 förslag för en jämställd riksdag rapport frånArbetsgruppen för en jämställd riksdag (Utredningar från riksdagsförvaltningen 2004/05:URF1). , (1986), Politikerspråk i könsperspektiv. Ord och Stil, 17, . , (2004), Striden om tiden: kvinnorörelsen och sex timmars arbetsdag i och red. (2004), Än Män då? Kön och feminism i under . (2002), Genusvägar en antologi om genusforskning. , (2003), Genusforskning frågor, villkor och utmaningar. Togeby, (1984), Politikk også en kvindesag. Togeby, (1994), Fra tilskuere til deltagere. Den kollektive politiske mobilisering af kvinder i i 1970erne og 1980erne. , (1997), Må bäste man vinna en fallstudie av personvalsförsöket 1994 ur ett könsteoretiskt perspektiv, CD-uppsats. , (2000), Det måste finnas män för att det ska bli jämställt: En utvärdering av mainstreamingprojektet inom i . Statsvetenskapliga institutionens skriftserie 2000:4. Ulmanen, (1998), (S)veket mot kvinnorna och hur högern stal feminismen. Valen, (1988), : Decentralisation and Group Representation i M. and M. Marsh (red. ), Candidate Selection in Comparative Perspective: The Secret Garden of Politics. Valen, , och , (2002), : Party Dominance and Decentralized Decision-Making i m.fl. (2002), Party Sovereignty and Citizen Control. : University Press of Southern . , (1996), Femokrat, hva slags fugl er nå det? i , red. (1996), Hun og han kjønn i forskning og politikk. , (1996), Den staten, den staten i , red. (1996), Hun og han kjønn i forskning og politikk. , m.fl. (1981), Kommunalpolitikerna. Del 1 och 2. DsKn 1981:17 och 18. , och (1996), Politikens Paradoxer. , (1998), Kvinnorna tar plats i kommunalpolitiken. , (1996), Kvinnorna tar plats i kommunalpolitiken. En studie av och kommuner . , och red. (2004), Genushistoria en historiografisk exposé. Wisler, (1998), Parité politique: la diffusion dun principe i Swiss Political Science Review:16. Wängnerud, , red. (2002), Jämställdhet en modesak. Wängnerud, (2001a), Kvinnors röst. En kamp mellan partier i Rösträtten forskarantologi, red. (2001). Wängnerud, (2001b), Från diskriminering till jämlik behandling: om könsmönster i Svenska utskott i Kvinder, Køn og Forskning 10(2001):1, sid. 5767. Wängnerud, (2000), Representing Women i och . Beyond and Congress: The Nordic Experience. , sid. 132154. Wängnerud, (1999a), Kvinnorepresentation: makt och möjligheter i Riksdag. Wängnerud, (1999b), Kön och personröstning i och red.SOU 1999:92 Premiär för personval. Wängnerud, (1998), Politikens andra sida. Om kvinnorepresentation i riksdag. : Studies in Politics 53. Wängnerud, (1997a), Varannan damernas i utskott i och (red. ), på nära håll. Wängnerud, (1997b), Ekonomisk politik: ett manligt maktområde i i SOU 1997:114 Styrsystem och jämställdhet: Institutioner i förändring och könsmaktens framtid. Wängnerud, (1996), Intressen kontra stereotyper. Varför finns det kvinnliga och manliga politikområden i ? Statsvetenskaplig 1996, årg. 99 nr 2, sid. 129149. Ås, (1978), Hersketeknikker. 3. s. 1721. Ås, (1982), Kvinnor tillsammans. Ås, (1992), De fem härskarteknikerna (videoupptagning): en teori om maktens språk. : kommuns jämställdhetskommitté. , (1997), Efter rösträtten kvinnors utrymme efter det demokratiska genombrottet. dr i statsvetenskap, är föredragande vid utrikesutskott och huvudsekreterare i . Inom ramen för ett forskningsprojekt vid statsvetenskapliga institutionen vid studerar han förtroendet för . är doktorand i statsvetenskap vid statsvetenskapliga institutionen vid . Hennes forskning är inriktad på kvinnors politiska representation i . Hon ingår i forskningsprojektet A to Equality? vid den statsvetenskapliga institutionen, . är professor i statsvetenskap vid . Hans huvudsakliga intresseområden är opinion och demokrati, valforskning och forskningsmetoder. dr i statsvetenskap, har varit föredragande vid konstitutionsutskott. dr i statsvetenskap, är föredragande vid konstitutionsutskott. Han har tidigare bland annat varit verksam som sekreterare i den parlamentariskt sammansatta . För en diskussion om förtroendebegreppet, se till exempel 1997:37 ff.; 1998:64; 1998:11 ff.; 2000:20 ff.; Strömbäck 2001:52 ff. Historikern har i en uppsats ifrågasatt om misstro mot politiker och riksdagsledamöter är något nytt fenomen. Han ger i uppsatsen exempel på folkets misstro gentemot ledande företrädare för i ett 250-årigt perspektiv (1996). Detta kapitel utgör en avrapportering för , under talman ledning, men är även skrivet inom ramen för forskningsprojektet av medborgare och riksdagsledamöter i den representativa demokratin, finansierat av och med professor som projektledare. Projektet avser att problematisera de bilder väljare och valda har av politiker och politiska institutioner med fokus på institutionen . Studien kommer att inriktas på funktioner och arbetsuppgifter som ett modernt parlament har i en representativ demokrati och på hur och dess ledamöter uppfattas av medborgare och riksdagsledamöter. Frågorna kommer att besvaras med hjälp av enkätundersökningar bland både medborgare och riksdagsledamöter. Huvudansvariga forskare för Valundersökning 2002 är och . Frågan om förtroendet för olika samhällsinstitutioner har ställts i de båda SOM-undersökningarna . Urvalet för undersökningen har därför bestått av 6 000 personer i hela i åldrarna . Urvalet för undersökningarna har varierat något . För att uppnå jämförbarhet för hela mätserien ingår endast svarspersoner som är svenska medborgare och som är . undersökning saknas 15-åringarna helt, se 1999:401. För en diskussion om frågeformulering, se 1998:51. Också andra undersökningar indikerar en sådan allmän elektoral cykel för förtroendet för politiker. En studie kring allmänhetens förtroende för politiker i allmänhet visar till exempel på ett uppåtgående förtroende i samband med valen, med undantag av valet (1995:16). SOM-mätningarna genomförs normalt oktoberjanuari, dvs. efter ett nytt öppnande och därmed efter en nyvald riksdags första sammanträde. SOM-undersökning genomfördes mellan och . Medieakademin/NFO Infratest omfattar 750 telefonintervjuer mellan och . Valårseffekten är inte lika tydlig i deras mätning. För en diskussion om tidigare funktionsindelningar i litteraturen om de nationella parlamentens roll, se till exempel 1988:250 ff.; 1996:237 ff. Se 10 kap. 6 § regeringsformen: Regeringen skall fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. Se även 10 kap. riksdagsordningen: Behandlingen av frågor i Europeiska unionen. En ny uppgift har tillkommit i 4 kap. 16 § riksdagsordningen vari stadgas: I utskottens beredning av ärendena skall ingå uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom de ämnesområden som för varje utskott anges i 46 §§ med tillhörande tilläggsbestämmelser. Denna uppgift har inte ingått i frågeformuläret till svarspersonerna i SOM-undersökningen, däremot i . Urvalet har bestått av 3 000 personer i hela i åldern . Läsaren bör ha i åtanke att förhållandet skulle kunna vara det motsatta: Människors allmänna bedömning av förtroendet för färgar av sig på bedömningen av hur sköter olika konkreta uppgifter. I analysen har bedömningen av de sju riksdagsuppgifterna medtagits som tänkbara förklaringsfaktorer till förtroendet för . Bedömningen av dessa sju uppgifter ses som oberoende variabler och kan i den multivariata regressionsanalysen variera mellan värdena 0 (mycket dåligt) och 4 (mycket bra). Den beroende variabeln förtroendet för kan inta värden mellan 0 (mycket litet förtroende) och 4 (mycket stort förtroende). Svarspersoner som svarat med mittenalternativen varken bra eller dåligt respektive varken stort eller litet förtroende har medtagits i denna analys och har i båda fallen givits värdet 2. Analysen görs därefter på ostandardiserade regressionskoefficienter avseende både bivariata regressionsanalyser med respektive förklaringsfaktor och en multivariat regressionsanalys med samtliga förklaringsfaktorer. Frågan har ställts i forskningsprojektets enkätundersökning med samtliga riksdagsledamöter (). Svarsfrekvensen för undersökningen uppgick till . Insamlingsperioden (12 november7 ) har varit parallell med SOM-undersökningen (). Ansvarig riksdagsundersökning har varit. I denna jämförelse finns det skäl att utnyttja balansmåttet eftersom andelen svarande som uppgivit svarskategorin varken bra eller dåligt är ganska olika för medborgare och riksdagsledamöter. riksdagsundersökning Riksdagskandidat 1998 genomfördes på uppdrag av den parlamentariska utredningen för utvärdering av val. Svarsfrekvensen för enkätundersökningen blev . Insamlingen av enkätsvar ägde rum mellan och . Ansvarig riksdagsundersökning var . Spearmans rho var .52 år 2002. Spearmans rho är ett rangkorrelationsmått med vilket två rangordningars likhet kan jämföras. Måttet uttrycker graden av överensstämmelse beträffande rangordningarna för medborgarnas respektive riksdagsledamöternas bedömning av hur fullgör sina uppgifter (jfr 1999:268). Måttet kan variera mellan 1,0 (hur uppfyller sina uppgifter rangordnas helt olika av medborgare och folkvalda) och +1,0 (hur uppfyller sina uppgifter rangordnas helt lika av medborgare och folkvalda). 1998 uppmättes Spearmans rho = .73 (1999:268). Statsvetarna har i sina utvärderingar av starka och svaga sidor funnit att är bäst på att formulera och initiera beslut och sämst när det gäller uppgiften att övervaka regeringsarbetet (se även 1988:259; 19967:244). och . , Parliamentary Committees: Changing Perspectives on Changing Institutions, i Longley och (red.) The New Roles of Parliamentary Committees (: , 1998), s. 1 f. och , Parliamentary Committees, i (red.) Parliaments and Majority Rule in Western Europe (: ), s. 250 f. , , i och (red.) Svensk författningspolitik (: , 2003), s. 121 f. , Utskottsindelningen, PM (Kammarkansliet, ), s.7. De 16 utskotten är följande: , finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, lagutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet. och , Grundlagarna med tillhörande författningar (: , 1980), s. 683. , Utskottsindelningen, PM (Kammarkansliet, ) s.1. , riksdag: historisk och statsvetenskaplig framställning. Utskottsväsendet (, 1934). Ibid., s. 326 f. , Samhälle och riksdag: historisk och statsvetenskaplig framställning utgiven i anledning av tvåkammarriksdagens 100-åriga tillvaro. arbete och arbetsformer (: , 1966). Ibid., s. 24. Ibid., s. 25. Ibid., s. 337. , Utskottsväsendet i enkammarriksdagen, stencil, s. 12 f. Ibid. s. 13 f. Ibid. s. 14 f. , Riksdagsarbetets variationer, PM 56 (, ), s. 8 f. förslag till förändringar av beslutsformer antogs av (bet. 1993/94:KU18, rskr. 1993/94:424 och bet. 1994/95:KU2, rskr. 1994/95:5). är statsbudgeten indelad i utgiftsområden i likhet med förslag. I sin årliga rapport till kammarkansliet inkluderar UU mottagningar av utländska besök som sammanträdestid. Detta är anledningen till att UU i statistiken har den längsta sammanträdestiden av samtliga utskott (förs. 2000/01:RS1 bil. 5 s. 211). Avsnittet bygger i huvudsak på , Utskottsindelningen, PM (Kammarkansliet, ) s. 7 f. , Institutionella förhållanden i nationella parlament en översikt, PM (, ). och , Vår författning, 13 uppl. av och (: Juridik, 2003), s. 102. och , Grundlagarna med tillhörande författningar (: , 1980), s. 688. och , Grundlagarna med tillhörande författningar (: , 1980), s. 670 f. Som skäl för att bokföra sådana aktiviteter som sammanträdestid har, från utrikesutskottets kansli, anförts att utrikesutskottets arbetssätt skiljer sig delvis från övriga utskotts. Den typ av besök och mottagningar som utrikesutskottet har när det tar emot delegationer med mera är en viktig del av utskottets arbete. Detta är en konsekvens av att och utskottets roll inom utrikespolitiken konstitutionellt sett skiljer sig något från hur det ser ut inom andra beredningsområden. Bilden blir densamma när jämförelsen avgränsas till endast i respektive valperiod. Uppgifter om utskottens sammanträdestid i början av 1970- och 1980-talen kommer från , Riksdagsarbetets variationer, PM 56 (, ), s. 14. Se appendix 2 för respektive utskotts sammanträdestid 1988/892003/04 relativt genomsnittet. Här bör noteras att en del aktiviteter delvis kan överlappa varandra. Till exempel kan utfrågningar ingå som en del i behandlingen av ett propositionsbetänkande. Resultaten i tabellen skall därför ses som grova uppskattningar av hur stor del av utskottens sammanträdestid som ägnas åt olika aktiviteter. och , Grundlagarna med tillhörande författningar (: , 1980), s. 695. Se appendix 3 för antalet propositioner och skrivelser som remitterats till respektive utskott /892003/04 relativt genomsnittet. Se appendix 4 för antalet motioner (eller delar därav) som remitterats till respektive utskott /892003/04 relativt genomsnittet. Se appendix 5 för antalet motionsyrkanden från allmän motionstid som remitterats till respektive utskott /952003/04 relativt genomsnittet. Se appendix 6 för antalet reservationer som avgetts i respektive utskott /892003/04 relativt genomsnittet. Se appendix 7 för antalet betänkanden som respektive utskott avlämnat 1988/892003/04 relativt genomsnittet. Se appendix 8 för antalet yttranden som respektive utskott avgett 1988/892003/04 relativt genomsnittet. Se appendix 9 för antalet trycksidor som respektive utskott producerat 1988/892003/04 relativt genomsnittet. Här kan noteras att medan antalet propositioner mellan 1993/94 och 2003/04 minskade med 87 (från 227 till 140) minskade antalet betänkanden med 219 (från 506 till 287). Antalet utskottsbetänkanden har alltså minskat klart mer än vad antalet propositioner påkallar. Riksmöten som föregår val ingår inte i beräkningarna. Anledningen till det är att utskotten som regel inte uppskjuter motionsyrkanden över ett val. Under sådana riksmöten beslutas följdenligt som regel endast ett fåtal uppskov. /förekom ingen allmän motionstid med anledning av omläggningen till kalenderårsbudget med början . , Utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor. Se rapport 3 i denna bilaga. Ibid., s. 16 f. Inhämtning av information från regeringen och i EU-frågor uppmärksammas nedan i avsnittet Arbete med EU-frågor. och , Grundlagarna med tillhörande författningar (: , 1980), s. 693. och , Genomförda, pågående och planerade uppföljnings- och utvärderingsprojekt under innevarande mandatperiod, PM (, ). arbete med EU-frågor. Rapport från referensgrupp för arbete med EU-frågor (). De EU-dokument som inkommer till kammarkansliet är i stor utsträckning kommissionsdokument, till exempel förslag till EG-lagstiftning och grön- och vitböcker. Vidare inkommer faktapromemorior och återrapporter efter möten i ministerrådet. Hans Hegeland, Europeiska unionen i nationella parlament inrikespolitik eller utrikespolitik?, uppsats presenterad för arbetsgruppen Europaforskning vid (), s. 10 f. Se appendix 10 för antalet EU-dokument, därav faktapromemorior, som inkommit till respektive utskott /962003/04 relativt genomsnittet.