frsrdg · GU04RRS15 · 2006-12-13 00:00:00 — Målen för verksamhetsgrenen Matchning på arbetsmarknaden är enligt formulerade på ett sätt som gör det svårt att se kopplingen till matchningsprocessen. Detta kan leda till att verksamheten styrs på ett mindre effektivt sätt och till att resurserna inom myndigheten fördelas fel. Låg satsning på arbetsgivarkontakter och marknadsandelar Vikten av arbetsgivarkontakter har betonats av regeringen i flera budgetpropositioner. Enligt bedömning har AMS dock inte prioriterat arbetsgivarkontakter . Det är först i de riktlinjer som AMS fastställt för som arbetsgivarkontakter lyfts fram. AMS har också och början av 2006 utarbetat en strategi för arbetsgivarkontakter. utgår från att AMS fortsätter sitt utvecklingsarbete med arbetsgivarkontakter och att arbetet i möjligaste mån utvärderas. Arbetsförmedlingens marknadsandelar för lediga platser har nära samband med förmedlingens arbetsgivarkontakter. Regeringen har i budgetpropositionerna betonat vikten av höga marknadsandelar för lediga platser. Begreppet marknadsandelar berörs dock mycket sällan i olika policydokument från AMS. Det är först i riktlinjerna för som AMS uttalar att marknadsandelarna för lediga platser ska öka. Svårt att utläsa prioriteringar Riksdag och regering har vid ett flertal tillfällen ställt krav som innebär att platsförmedlingens roll måste stärkas. anser dock att det är svårt att få en uppfattning om den genuina eller renodlade platsförmedlingen verkligen har prioriterats. Det går inte heller att få en bild av om de resursförstärkningar som kommit verksamheten till del har utnyttjats för traditionell platsförmedling. Regeringen har gett AMS i uppdrag att redovisa hur förvaltningsanslaget fördelas mellan olika verksamheter och verksamhetsgrenar. Resultatet är enligt ganska grovt och osäkert. anser att en central förvaltningsmyndighet måste kunna avläsa om olika prioriteringar får genomslag i organisationen. Enligt bedömning finns det stora brister i hur arbetsförmedlingen fungerar. Förmedlingens betydelse i matchningsprocessen har minskat. Förtroendet för förmedlingen har också minskat, såväl bland de arbetssökande som bland arbetsgivarna. De beräkningar som gjorts visar att produktiviteten (dvs. förhållandet mellan prestationer och insatta resurser) har utvecklats svagt och att arbetsförmedlingens effektivitet ligger på en låg nivå. analys visar även att det finns stora skillnader i effektivitet mellan arbetsförmedlingskontoren. Att sådana skillnader föreligger har varit känt . konstaterar även att de åtgärder som vidtagits i syfte att öka effektiviteten inte har utvärderats. Strategiska insatser som t.ex. arbetsgivarkontakter har inte prioriterats. Det är enligt svårt att utläsa om och regeringens prioriteringar har fått genomslag i arbetsförmedlingens verksamhet. samlade bedömning är att bristerna i arbetsförmedlingen är så omfattande att regeringen bör göra en övergripande översyn av den offentliga arbetsförmedlingen. Styrelsen överlämnar härmed en framställning till med anledning av granskning av den offentliga arbetsförmedlingen. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. Granskningen visar att den statliga arbetsförmedlingen inte fungerar väl. Problemen är djupgående och har sammansatta orsaker. Detta är enligt styrelsens mening oroande mot bakgrund av att arbetsförmedlingen utgör en central del av den svenska arbetsmarknadspolitiken. Att arbetssökande och lediga platser snabbt finner varandra är väsentligt av både sociala och samhällsekonomiska skäl. Efter det att granskningen publicerats har den nytillträdda regeringen lagt fram budgetpropositionen för . Regeringen aviserar här vissa förändringar av såväl som innehållet i arbetsmarknadspolitiken. Regeringens uttalade avsikt är bland annat att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program ska minska, att servicen till de arbetslösa ska bli mera individuell och att arbetsförmedlarna ska ha mer kontakt med arbetsgivarna. Vidare ska omorganiseras, bland annat genom att länsarbetsnämnderna läggs ned. Av budgetpropositionen framgår också att resurserna till ska minska. De avsikter som regeringen uttrycker i budgetpropositionen har ännu inte fått formen av konkreta åtgärder. Styrelsens överväganden i denna framställning bygger på de iakttagelser gjort i sin granskning. Dessa överväganden, och de förslag som de leder fram till, bör enligt styrelsens mening vara viktiga för den framtida politiken på området. Översyn av arbetsförmedlingens roll och arbetsformer granskning belyser flera olika sidor av arbetsförmedlingens funktionssätt. En av dessa rör den statliga arbetsförmedlingens roll och betydelse för de matchningar mellan arbetssökande och lediga jobb som i praktiken äger rum på arbetsmarknaden. Andra viktig aspekter rör produktiviteten och effektiviteten i förmedlingsarbetet, dvs. faktorer som i hög grad beror av de arbetsformer som tillämpas inom . Ytterligare en typ av problem som tas upp i granskningen är förknippade med styrning, uppföljning och utvärdering av de åtgärder som vidtagits på området. Arbetsförmedlingens roll i matchningen Granskningen visar att arbetsförmedlingen fått en minskad betydelse i matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb. Den andel av det totala antalet lediga platser som anmäls till arbetsförmedlingen har minskat från till . Detta har enligt begränsat förmedlingens möjligheter att ge information om lediga jobb. Av de personer som fått ny anställning är det numera som fått information om sitt arbete via arbetsförmedlingen. Förtroendet för arbetsförmedlingen är enligt relativt lågt, både hos allmänheten och hos arbetsgivare. Vidare framhålls arbetsförmedlingens låga grad av arbetsgivarkontakter samt det faktum att det numera finns många alternativ till den statliga arbetsförmedlingen (omställningsavtal, bemanningsföretag, privata arbetsförmedlingar, Internetlistor etc.). Informella informationskanaler används också i allt högre utsträckning. Alternativen anlitas enligt bedömning sannolikt av personer som är förhållandevis konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen kan därmed ha fått en ökad andel sökande som är mindre konkurrenskraftiga. En fortsatt ökning av alternativen som i sig kan vara positiv för arbetsmarknaden som helhet kan således medföra en fortsatt förändring av sammansättningen av de grupper som söker arbete via den offentliga arbetsförmedlingen. Av granskningen framgår att det finns mycket stora skillnader i effektivitet mellan olika arbetsförmedlingskontor. I genomsnitt är effektiviteten låg jämfört med vad som vore möjligt om alla kontor arbetade på ett lika effektivt sätt som de mest framgångsrika kontoren. Den låga effektiviteten kan i sig ha bidragit till det svaga förtroendet för arbetsförmedlingen. beräkningar visar också att ökade resurser har tillförts förmedlingen, som arbetsbelastningen har minskat. Den låga effektiviteten och den minskade produktiviteten som påvisas i granskningen bör enligt styrelsens mening ses som tecken på att arbetsformerna inom förmedlingen inte har utvecklats i rätt riktning. Av de iakttagelser som gjorts i granskningen vill styrelsen särskilt peka på följande: att arbetsförmedlingarnas kontakter med arbetsgivare varit förhållandevis lågt prioriterade , trots att ökade arbetsgivarkontakter anses vara mycket viktiga i förmedlingsarbetet, och trots att regering och riksdag vid upprepade tillfällen har förordat ökade arbetsgivarkontakter, att arbetsförmedlingens Internettjänster har byggts ut, men att detta har skett på bekostnad av traditionellt förmedlingsarbete, att placeringar i arbetsmarknadspolitiska program i praktiken har prioriterats av arbetsförmedlarna framför andra insatser, trots att en minskad fokusering på program visat sig kunna öka effektiviteten. Nedprioriteringen av arbetsgivarkontakterna är, som framgår av granskningen, svår att försvara. Det förhållandet att den offentliga arbetsförmedlingen sannolikt fått en ändrad sammansättning av arbetssökande de som söker arbetsförmedlingens tjänster kan i ökad utsträckning antas bestå av personer med förhållandevis svaga egna kontaktnät och förhållandevis stora behov av personliga förmedlingstjänster talar också för att arbetsgivarkontakter borde ha prioriterats av arbetsförmedlingarna. Med hänsyn till de sökandes behov kan man enligt styrelsens mening även ifrågasätta nedprioriteringen av traditionellt förmedlingsarbete och individuell rådgivning. Styrelsen noterar att en ökad satsning på arbetsgivarkontakter har betonats i budgetpropositionen utan att bli verklighet. Enligt bedömning har AMS trots detta inte prioriterat arbetsgivarkontakter . Det är först i de riktlinjer som AMS fastställt för som arbetsgivarkontakter har lyfts fram. Styrelsen noterar också de stora skillnader i effektivitet mellan olika arbetsförmedlingskontor som framkommer i granskningen, samt det faktum att dessa skillnader kvarstår jämfört med de motsvarande beräkningar som gjordes . Dessa omständigheter tyder på att är en organisation som är svår att styra och/eller att de styrmetoder som använts inte har varit effektiva. Av granskningen framgår också att det finns tydliga brister förknippade med målformuleringar, uppföljningar och utvärderingar inom organisationen. Detta gäller såväl regeringens styrning av som verkets styrning av arbetsförmedlingarna. En genomgripande översyn är nödvändig Styrelsen konstaterar att arbetsförmedlingens uppgifter är väsentliga ur ett samhällsperspektiv. Arbetsförmedlingens försvagade roll och bristerna i dess effektivitet har enligt granskningen flera sammansatta orsaker. En del av de förändringar som ägt rum i omgivningen kan ha medfört att den statliga arbetsförmedlingen har fått ändrade yttre förutsättningar för sitt arbete. Men granskningen visar också på omfattande brister inom arbetsförmedlingen. Styrelsens bedömning är att det behövs systematiska och uthålliga ansträngningar i syfte att få samtliga arbetsförmedlingar att fungera effektivt. Nya förutsättningar och utmaningar för arbetsförmedlingen, både externt och internt, bör enligt styrelsens mening klargöras genom en offentlig utredning. Därvid finns anledning att på djupet undersöka orsakerna till de stora effektivitetsskillnader som föreligger mellan olika arbetsförmedlingskontor. Jämförelser med de moderna alternativen till arbetsförmedlingen bland annat trygghetsråden bör också göras i syfte att få impulser till förbättringar, inte minst när det gäller satsningen på individuell rådgivning. Även jämförelser med arbetsförmedlingens arbetssätt i andra länder kan vara av värde i detta sammanhang. Att arbetsförmedlingen fungerar väl är också viktigt för kontrollen inom arbetslöshetsförsäkringen. Styrelsen vill här erinra om sin tidigare framställning i detta ämne (2004/05:RRS22). Om antalet lediga platser som anmäls till förmedlingen är alltför litet försämras möjligheterna till meningsfulla kontroller och arbetslöshetsförsäkringen får sämre möjligheter att fungera som en omställningsförsäkring. Detta bör enligt styrelsens mening beaktas i den föreslagna utredningen. Styrelsen vill således förorda en genomgripande översyn av den offentliga arbetsförmedlingens roll och arbetsformer. styrning av arbetsförmedlingskontoren, liksom regeringens styrning av , bör också ses över i detta sammanhang. Mot bakgrund av ovanstående överväganden föreslår styrelsen att begär att regeringen tar initiativ till en genomgripande översyn av den statliga arbetsförmedlingens roll och arbetsformer. Proposition 1992/93:218. Förordningen (2001:623) med instruktion för . Detta regleras i lagen (1976:157) om allmän platsanmälan samt i förordningen (1984:819) om statliga tjänster. En person kan ha varit registrerad som arbetslös . En högre matchningseffektivitet innebär att det med ett givet antal arbetssökande krävs färre utestående vakanser för att nyanställningar ska komma till stånd. Full sysselsättning är det övergripande målet för den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitikens övergripande mål är en väl fungerande arbetsmarknad. Beräkningsmodellen bygger på AMS föreskrifter som säger att en sökande ska avaktualiseras då personen inte önskar ytterligare service från arbetsförmedlingen. Personer som fått tillfälliga arbeten avaktualiseras inte, och förmedling av tillfälliga arbeten kommer därmed inte att medföra någon direkt förbättring av den uppmätta effektiviteten. På lite kan en tillfällig anställning underlätta varaktiga anställningar och i modellen tas hänsyn till detta. Eftersom samma mått används för samtliga arbetsförmedlingskontor bör beräkningstekniken inte störa jämförelsen mellan kontoren. har andelen tillfälliga arbeten inte förändrats särskilt mycket. Denna faktor bör därför inte påverka den beräknade utvecklingen över tiden.