frsrdg · GT04NR1 · 2006-03-09 00:00:00 — Svenska rådsmedlemmar ställde frågor som gällde särskilda problem för gränspendlare i , den fria rörligheten och den gemensamma arbetsmarknaden i , prioriteringar i det nordiska samarbetet, gränsproblematiken mellan och och om människohandelns offer. Till den svenska samarbetsministern ställdes frågor om avveckling av praktikplatser i för läkarstuderande vid , handläggningstider av behandlingen av pensionsfrågor för finländare som arbetat i och om ett gemensamt regelverk för rendriftssamer i och i . Den isländske författaren fick 2005 för romanen . Han fick det med motiveringen att Skugga på ett skickligt sätt balanserar mellan poesi och prosa. Romanen väver samman motiv från isländska folksägner, romantisk berättarkonst och en fascinerande historia, där nutidens etiska frågor är framträdande. Den norska belönades med 2005. I motiveringen sades bl.a. att Cikada med sitt målinriktade och mångåriga arbete blivit en betydelsefull ambassadör för samtidsmusik i . Biologen och forskaren från fick natur- och miljöpris 2005. Temat för årets pris var insatser för kulturlandskap i . I motiveringen hette det bl.a. att Norderhaug gjort enastående insatser för kulturlandskapet i , speciellt med sitt arbete att synliggöra de biologiska värdena, och att hon lagt mycket av grunden för en integrerad helhetssyn på natur- och kulturvärden. 2005 gick till den danske regissören film (Drabet). Juryn motiverade sitt val med att Dråpet är en stor nordisk film som från hjärtat berättar om tidlösa frågor, men som gör det på ett språk som tillhör vår egen tid och på egna villkor. har delats ut en gång tidigare, vid 50-års jubileumssession i . är priset permanentat och delas i likhet med de övriga priserna ut . Prissumman är också densamma som för rådets övriga priser, . Den fullständiga texten till debatterna samt frågorna och svaren återfinns i det tryckta protokollet från sessionen. 9 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén Nya samarbetsprogram, modernisering av organisationen och lättnader för nordbors och näringslivets rörlighet i är några av resultaten av det nordiska samarbetet 2005. Jämställdhetsfrågor och klimatförändringar som ett allvarligt miljöhot med konsekvenser långt utanför polarregionen har varit viktiga frågor på den politiska agendan. och de nordiska parlamentspresidenterna har fört en dialog om hur det nordiska samarbetet bättre kan förankras i de nationella parlamenten och bli en naturlig del i de nationella fackutskottens dagliga arbete. Andra frågor som diskuterats är nordiska värderingar och välfärdsmodeller som en av förklaringarna till tätposition i den globala konkurrensen. Här behövs bättre mobilitet och gemensamma satsningar på forskning och innovation för att skall bli en global vinnarregion, något som man kommer att arbeta med . Även det nordiska kulturarbetet har präglats av moderniseringsarbete i syfte att göra det mer flexibelt och öppet för nya arbetsformer. Medel skall frigöras från administration till kultursamarbetets innehåll. presidium består av en president, en vicepresident och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att rådets verksamhet samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Presidiet behandlar också budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Svenska representanter i presidiet har varit (), () och (). Prioriteringar har varit avlägsnandet av gränshinder och ökad rörlighet över gränserna i . Samarbetet med har också varit högt prioriterat liksom samarbetet med nordvästra , parlamentariska församling och . Presidiet har beslutat att arbete i större utsträckning än tidigare skall fokusera på ett mindre antal aktuella ärenden och aktiviteter. Detta skall bidra till att ge rådet en tydligare profil och plattform i den växande mängden av aktörer i regionen och därmed också stärka rollen som initiativtagare i aktuella frågor. Fyra huvudmål har uppsatts för perioden 20052007: avlägsna gränshinder mellan de nordiska länderna stärka det nordiska samarbetet i det nya brobygge till nordvästra och östra samarbete med Västnorden, och Presidiet understryker också att kärnområden som språk, kultur och forskning fortsatt skall ha hög prioritet i det nordiska samarbetet. Det danska ordförandeskapsprogrammet 2005 för det nordiska samarbetet hade fokuserat på: effektivisering av Nordiska ministerrådets arbete arbetsfördelning mellan , , och Nordiska ministerrådets budget uppgår till ca . beslutar om budgetramen medan kan påverka samarbetets innehåll inom ramen. Presidiet utser en särskild arbetsgrupp, med representanter för var och en av rådets fyra partigrupper, med uppgift att behandla ministerrådsförslaget angående det kommande årets budget. tillstyrkte Nordiska ministerrådets budgetförslag efter viss justering. önskade en höjning av medlen till , för insatser på narkotikaområdet, för åtgärder mot människohandel och för stöd till frivilliga organisationer i . Höjningarna balanserades av sänkningar på andra områden (rekommendation nr 30/2005). Modernisering av det nordiska samarbetet De nordiska samarbetsministrarna har utrett det nordiska samarbetet i syfte att tydligare prioritera och effektivisera samarbetet. De överordnade målen för moderniseringsprocessen har varit att stärka den politiska relevansen och tillrättalägga arbetet efter detta. En förändrad omvärld och förändrade nationella förhållanden är bakgrunden till förändringsprocessen. Genom samarbete kan de nordiska länderna skapa ett mervärde samt öka regionens konkurrenskraft. Här är nyckelord kunskapsutveckling, innovation, arbetsmarknadsutveckling och social mobilitet. Utökade insatser på dessa områden fördjupar den nordiska integrationen och bidrar till att göra det möjligt att avskaffa gränshinder i . Ambitionen att fokusera på speciellt viktiga frågor i det nordiska samarbetet är en uppfattning som även omfattas av , som dock uttryckt förhoppningen att detta inte leder till en minskning av budgetramen. Viktigt är också att den parlamentariska kontrollen inte försvåras om samarbetet blir av en mer informell karaktär än i form av ministerråd. antog vid sessionen en rekommendation till stöd för omstruktureringen av (rekommendation nr 14/2005). Nordisk jämställdhet en förebild Nordisk jämställdhet åberopas ofta som en förebild. Trots detta finns det fortfarande mycket att göra inom jämställdhetsområdet i . Vid rådets session 2004 antogs ett internt beslut att jämställdhetsaspekten skulle bli en integrerad del i rådets arbete och att riktlinjer för detta arbete skulle utarbetas. Riktlinjer har antagits med innebörden att arbete skall genomsyras av en jämställdhetsaspekt inte minst när representanter till olika förtroendeposter utses. Fokus på utvidgat samarbete har samarbetet med ökat på såväl regeringssidan som parlamentarikersidan. Till ram för samarbetet med nordvästra framlade ett Rysslandsprogram till sessionen 2005. Programmet är uppbyggt kring fyra verksamhetsområden: deltagande i partnerskap i den nordliga dimensionen i EU samarbete med frivilligorganisationer i nordvästra Syftet med programmet är att koordinera samarbetet i norra för att undvika dubbleringar i samarbetet. , och Östersjöstaternas råd är alla knutna till programmet och kompletterar på så sätt varandra. anser det angeläget att samarbetet med sker inom ramen för en sammanhållen och målmedveten strategi och understöder ambitionen att samarbeta inom ramen för EU:s nordliga dimension. Rådet tillstyrkte förslaget och underströk vikten av att stärka och tydliggöra samarbetet mellan de olika aktörer som är verksamma i norra (rekommendation nr 15/2005). Ett nytt arktiskt samarbetsprogram antogs vid sessionen 2005 (rekommendation nr 16/2005). Programmet som gäller för åren 20062008 har en årlig budget på . Programmet gör till en aktiv medspelare i inte bara när det gäller de nordiska ländernas arbete i utan också i de satsningar som görs med anledning av Internationella polaråret 20072008. Programmet fokuserar på urbefolkningens livsvillkor och de ekonomiska och kulturella utvecklingsmöjligheter som finns. Särskild fokus läggs på forskning. Klimatförändringar och kampen mot spridning av tungmetaller och miljögifter har naturligtvis också hög prioritet. Katastrofen i har gett många exempel på nordiskt samarbete, såväl spontant mellan enskilda människor som mer organiserat mellan länder, myndigheter och organisationer. I dialog med de nordiska regeringarna har framhållit att länderna borde utveckla ett samarbete för att hantera svåra påfrestningar och katastrofer, bl.a. genom kapacitetsuppbyggnad och en gemensam finansiell beredskap. Regeringarna har då pekat på att det informella samarbete på myndighetsnivå som redan finns fungerar bra. I ett uttalande framförde att det nordiska samarbetet för kris- och katastrofhantering borde stärkas och få fastare former. Detta skulle vara till gagn både för katastrofinsatser runt om i världen och för skydd och hjälp till nordiska medborgare, var de än befinner sig. Det s.k. Nordcapssystemet för samordning av militär fredsbevarande verksamhet har visat sig fungera utmärkt och borde kunna fungera som modell även för nordisk arbetsfördelning och samordning av civil kris- och katastrofhantering. En fråga ställdes till de nordiska regeringarna om vilka åtgärder som skulle vidtas för att öka den samlade nordiska insatsen i förbindelse med kris- och katastrofhantering både nationellt och inom ramen för internationellt samordnade insatser under ledning av t.ex. FN eller EU. Regeringarna har som svar framfört att man i , , och har inlett en utvärdering av hanteringen av flodvågskatastrofen och att resultatet av detta arbete kommer att ligga till grund för vidare ställningstagande angående behovet av att bygga ut det nordiska samarbetet i krissituationer. Rådet har uttryckt sin tillfredsställelse över att frågan om nordiskt samarbete i krissituationer diskuteras på såväl minister- som tjänstemannanivå och följer arbetet genom en särskild arbetsgrupp som också har att behandla ett i rådet väckt förslag om civil krishantering. Arbetsgruppens arbete förväntas avslutas . Svenska representanter i arbetsgruppen är () och (). Arbetet med att undanröja gränshinder har varit högt prioriterat och presidiet har uppmanat de nationella delegationerna till bilaterala kontakter för att uppnå goda resultat. Presidiet har också försökt stimulera till gemensamma insatser i de nationella parlamenten för att påskynda processen. Gränshindersfrågan var också en av de viktigaste frågorna på dagordningen för mötet med de nordiska statsministrarna i . I det fortsatta arbetet med att bekämpa gränshinder har rådet också riktat uppmärksamheten på att det inte skapas nya gränshinder när beslut tas om ny lagstiftning. undertecknade de nordiska ekonomi- och finansministrarna ett avtal om informationsutbyte i syfte att undanröja skadlig skattekonkurrens. Med hänvisning till detta har presidium föreslagit att alla ministerråd skall ingå motsvarande avtal så att länderna förpliktar sig att informera varandra i lagstiftningsfrågor som berör gränsöverskridande aktiviteter mellan länderna (rekommendation nr 6/2005). De självstyrande områdenas status i På dagordningen för mötet med de nordiska statsministrarna i fanns också de självstyrande områdenas ställning i det officiella nordiska samarbetet. Frågan hade föranletts av att ansökt om ett självständigt medlemskap i . Därefter har den vänstersocialistiska gruppen i rådet väckt ett medlemsförslag i vilket hemställs om att ansökan skall behandlas i . Vid mötet med statsministrarna blev konklusionen att och gemensamt skulle utreda frågan. Målsättningen är att den politiska diskussionen om de självstyrande områdenas roll i det nordiska samarbetet äger rum och att beslut kan tas vid sessionen . Viktiga steg för roll som brobyggare med , men också med andra grannar har tagits . Nya samarbetsprogram för och och nya former för samarbete med , och har antagits och satsningar har gjorts på gränssamarbete vid EU:s yttre gräns. Under session i mötte presidiet representanter för , Statsduman samt Nordvästra parlamentariska församling (PANWR). Efter sessionen har också kontakter ägt rum mellan rådet och PANWR om samarbete på regional nivå. Under sessionen hölls också ett särskilt möte med där frågan om de självstyrande områdenas status diskuterades. Medlemmar av presidiet har också deltagit i Baltiska församlingens, interparlamentariska församling och sessioner och hållit möten med deras presidier. Presidiet har också mött representanter för och . är en aktiv deltagare i Östersjösamarbetet och deltog med en delegation vid den 14:e parlamentariska i där sårbara havsmiljö stod i fokus. Inom Kultur- och utbildningsutskottets område behandlas frågor om allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt och frivilligsektorn. Dessutom behandlas utbildning, undervisning och forskning. Svenska medlemmar har varit () (ordförande), (), Skånberg (kd) samt (). Från att till stor del ha arbetat med utbildnings- och forskningsfrågor förflyttades senare alltmer fokus mot kultursektorn, inte minst beroende på det förslag till ny nordisk strukturreform som lagts fram av . I geografiskt hänseende har behandlats ämnen som, förutom traditionellt nordiskt område, berör både , nordvästra och det arktiska området samt EU-området. En arbetsgrupp om , ledd av , arrangerade i samband med rådets septembermöten studiebesök i skolor i följt av ett miniseminarium om kvalitet i skolan. Deltagare i arrangemanget var medlemmar av , medlemmar av rådet och av utbildningsutskott. Studiebesöken och seminariet var en uppföljning av en skolkonferens på samt motsvarande besök i skolor i . Frågan om kvalitet i skolan är därmed inte avslutad utan behandlas fortsatt av utskottet . Inom kulturens område behandlade utskottet även ett medlemsförslag om stöd till nordisk-baltiskt nätverkssamarbete för frivilligorganisationer som föreslagits av mittengruppen (rekommendation nr 17/2005). Förslaget innebar att ministerrådet inom ramen för de reformerade riktlinjerna för det nordiska samarbetet med de nya EU-medlemmarna , och skall utforma ett stöd till stärkande av frivilligorganisationernas nätverksarbete med de baltiska staternas frivilligorganisationer. Det innebar även att ministerrådet skall redogöra för vilken roll stödordningar och frivilliga organisationer både i och i nordvästra är tänkta att ha inom ramen för riktlinjerna för Nordiska ministerrådets samarbete med nordvästra . Forskning är ett stort och viktigt område. Utskottet stödde ett medlemsförslag från den konservativa gruppen om en komparativ studie av de nordiska lärarutbildningarna (rekommendation nr 28/2005). Ett medlemsförslag som väckts av mittengruppen om arktisk forskning behandlades av utskottet. Förslaget innebär en fortsatt satsning på forskning på klimat- och miljöförändringar i och skall bl.a. utmynna i att ett förslag till en nordisk forskningssatsning på området skall läggas fram inför Internationella . Förslaget resulterade i (rekommendation nr 18/2005) vid sessionen. Utskottets arbetsgrupp om en nordisk dimension i lagstiftningen om bioteknik och bioetik, har varit tvärfackligt sammansatt under ledning av , . Svensk medlem har varit () från Miljö- och naturresursutskottet. Gruppen genomförde ett seminarium i samarbete med Nordiska bioetiska kommittén och med deltagare av forskare på området. Arbetsgruppen om nordisk grannlands-tv avslutade vid sessionen sitt arbete med att lägga fram en redogörelse. Gruppen uppfordrade till ett starkare samarbete och såg möjlighet till detta speciellt inom nordisk text-tv och en eventuell barnkanal. Gruppens majoritet ansåg att etablerandet av en överordnad nordisk tv-kanal var alltför kostnadskrävande och därför orealistiskt och därmed bör avslutas. Utskottet ställde sig bakom slutsatserna. Utskottet har diskuterat nordiskt kultursamarbete mot bakgrund av ett nytt förslag från , Strukturreform av det nordiska kultursamarbetet, som lades fram för rådet på sessionen. Utskottet stödde ministerrådets planer för förändring men beslöt tillsätta en arbetsgrupp som skulle utarbeta en kulturpolitisk plattform. Plattformen bör klargöra centrala principer som det kulturpolitiska samarbetet skall vila på och utpeka områden eller teman som bör sättas i fokus . Denna kulturpolitiska plattform skall vara styrande för utskottets arbete på detta område. Målet med plattformen skall vara att påverka prioriteringarna i de kommande ordförandeskapsprogrammen, och denna skall utgöra ett underlag för dialog med ministerrådet och även ett underlag för att föreslå större kulturpolitiska satsningar i form av program, seminarier, konferenser och liknande. Gruppen lägger fram förslag för utskottet . Svensk medlem i gruppen är (). I likhet har kulturutskottet haft ett dialogmöte med de nordiska kulturministrarna i samband med sessionen. Vid mötet diskuterades bl.a. den planerade nya strukturen för kultursamarbetet. Rådet antog vid sessionen en rekommendation, i vilken uppmanas genomföra reformen med hänsyn till utskottets synpunkter, fortsätta dialogen med rådet om den vidare utformningen av struktur och handlingsplaner, samt i dialog med utskottet presentera sitt färdiga förslag för utskottet om möjligt före (rekommendation nr 19/2005). Kultur- och utbildningsutskottet kommer att ha språkfrågan som ett prioriterat område. Då kommer utskottet att i ett sammanhang behandla ett förslag från om en ny deklaration om nordisk språkpolitik tillsammans med en rapport från kontrollkommitté om nordisk språkförståelse som överlämnats till utskottet. Även har varit aktiv på området, en rapport baserad på enkätundersökningar i de nordiska länderna har givit utskottet värdefull information. Slutsatserna i rapporterna är samstämmiga. Man kan tydligt se stora skillnader i språkförståelse, både geografiskt och åldersmässigt. Eftersom förståelsen av varandras språk i är en grundbult i det nordiska samarbetet anses den minskade förståelsen vara ett problem inte bara för de nordiska ländernas befolkning utan också ett direkt hot mot det fortsatta nordiska samarbetet. Dels handlar problemet om ett allt större inflytande från engelskan, som i ökad utsträckning används som ett andraspråk vid kontakter med nordiska grannar. Detta gäller i hög grad för yngre människor. Dels medför den minskade, och ofta närmast obefintliga, undervisningen i andra nordiska språk i skolorna att den nordiska språkförståelsen minskat. Ett undantag bland de nordiska länderna är , med danska som andra språk i landet, men där det även undervisas i andra nordiska språk i skolorna. På finns följaktligen också den bästa språkförståelsen i . Målet för utskottets arbete är därför att hitta metoder att öka språkförståelsen. Skolan, liksom lärarutbildningens roller anses centrala i sammanhanget. Utskottet behandlade även ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om de nordiska spel- och lotterimarknaderna. Förslaget innebar att man inom ramen för EU gemensamt skall arbeta för att behålla möjligheten att nationellt kunna reglera den egna spel- och lotterimarknaden, att inom ramen för EU gemensamt arbeta för att dessa frågor undantas från EU:s tjänstedirektiv samt att stärka en gemensam forskning kring spelandet och dess negativa sidor för att hitta metoder att bekämpa spelberoendet. Man föreslog även att en redovisning från av vad som skett i ärendet skulle ske senast vid sessionen 2006 (rekommendation nr 21/2005). I debatten anmälde de svenska en avvikande uppfattning men yrkade inte på votering eftersom utgången var given. För att uppnå en bättre förankring i parlamenten inbjuds de motsvarande nationella utskotten regelbundet till kultur- och utbildningsutskottens möten i det land där mötet hålls för en ömsesidig information. 2006 kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt de nordiska språken och språkfrågor överlag. Kulturen är traditionellt den starkaste sektorn inom det nordiska samarbetet och har sjösatt en helt ny form och struktur för det nordiska kultursamarbetet. Förändringarna inom kultursektorn kommer att följas med stort intresse och om nödvändigt väcks politiska initiativ. Den kulturella gemenskapen i är en central tillgång att vårda och en resurs att utveckla. svarar för ärenden som rör välfärds- och trygghetssystem, social- och hälsovård, handikapp, bostadspolitik, familj, barn och unga samt alkohol och narkotika. () har varit svensk medlem i utskottet men ersattes av (). Den nordiska välfärdsmodellens utmaningar och den yttre press som den utsätts för genom globaliseringen har diskuterats i utskottet. En anledning till pressen är att befolkningen i liksom i stort blir äldre och att allt färre bidrar till försörjningen. Ett flerårigt välfärdsforskningsprogram för att beskriva välfärdsmodellen har igångsatts av och innehåller projekt inom jämställdhet, invandring, äldreomsorg och handikapp. Programmet startades och har en budget på . Programmet har till uppgift att analysera den nordiska välfärdsmodellen ur ett europeiskt perspektiv. Alkoholpolitiken är en av de mest brännande frågorna på den nordiska välfärdsdagordningen. och är eniga om att förstärka samarbetet mellan länderna på detta område även om det finns skillnader. träffade utskottet Baltiska församlingens socialkommitté för att diskutera alkoholpolitiken i och . Telemedicin är ett område med stor potential och här försöker man finna praktiska och juridiska lösningar för att främja en bred användning av telemedicin, särskilt i många glesbefolkade områden. För att skall framstå som en attraktiv bioteknikregion internationellt behövs en nordisk samordning av lagstiftningen på området. I seminarier och politiska diskussioner har dryftat de svåra etiska avvägningar som uppstår genom den avancerade bioteknologin. arrangerade utskottet tillsammans med övriga rådsutskott ett seminarium för att belysa centrala områden inom bioteknologi och bioetik. Utskottet följer också det arbete som sker inom EU:s nordliga dimension och det särskilda partnerskapet om hälsa och välbefinnande. Partnerskapet tar särskilt sikte på samarbetet med . Ett för alla ett nordiskt handlingsprogram Med anledning av en rapport från Nordiska samarbetsorganet för handikappfrågor hade lagt fram ett förslag om design för alla. Förslaget innebär att de olika ministerråden skall utarbeta en strategi för att hänsyn tas till personer med funktionshinder i alla handlings- och arbetsprogram. Principen om design för alla skall värderas i alla relevanta frågor i ministerrådet. Förslaget innebär också att en informationsstrategi skapas så att information och kommunikation anpassas till funktionshindrades situation och att en kartläggning görs av tillgängligheten till byggnader som disponeras av nordiska institutioner och samarbetsorgan. delade tankarna bakom ministerrådsförslaget och pekade på behovet av att det nordiska samarbetet agerar som föregångare inom detta område för att utvecklingen skall föras framåt. Utskottet underströk också vikten av att information och kommunikation var anpassade till alla grupper i samhället och att en design för alla inte bara omfattade den fysiska miljön. Samhället skall vara tillgängligt för alla människor i samhället oavsett kön, ålder eller funktionsförmåga (rekommendation nr 22/2005). Psykiskt sjuka och handikappade Psykiatrivården är i de nordiska länderna föremål för en intressant utveckling. anser att lyckade behandlingsformer i ett land bör kunna tas till vara i andra nordiska länder. Arbete pågår för att öka erfarenhetsutbytet inom denna vårdsektor.