frsrdg · GT04RJ1 · 2006-02-07 00:00:00 — Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd11 Stiftelsens ändamål och stadgar53 Den finansiella verksamheten i sammandrag60 Finansiellt resultat (KSEK)63 Resultaträkning (KSEK)65 Balansräkning (KSEK)66 Kassaflödesanalys (KSEK)68 Noter (belopp i KSEK)73 Donationernas marknadsvärde (belopp i KSEK)90 Enligt är ett jubileum en fest som firas med anledning av att 50 eller förflutit, med tillägget att man även börjat markera att 10 eller förflutit sedan någon minnesvärd händelse inträffat. Enligt den mosaiska lagen (Leviticus 25) skulle man fira jubileumsår. Alla slavar skulle då friges och alla lån skulle avskrivas. gavs särskilda tillfällen att befrias från sina synder i det kristna . Under den moderna historien har man firat 50-årsjubileer av nationers tillblivelser, konungars och drottningars regentperioder och av diverse andra stabila tillstånd. Att jubilera har även fått betydelsen att uttrycka glädje, att fira helt enkelt: in dulci . Stiftelsen har firat jubileer som både markerar stabilitet och uttrycker glädje. Stiftelsen () inrättades för att markera . Eftersom stiftelsens 40-årsjubileum sammanföll med 10-årsjubileet av Kulturvetenskapliga donationen passade vi på att uttrycka dubbel glädje över att fira dessa för oss så viktiga händelser. har därför jubileumsfonden verkligen gjort skäl för namnet. Firandet av vårt 40-årsjubileum tog sin början genom den tillbakablickande konferens som hölls i platsen för stiftelsens födelse. Jubileumsåret avslutades med ett framtidsinriktat seminarium Nästa steg som genomfördes efter det att de första forskningsanslagen beviljades. utdelades forskningstjänster till sju yngre disputerade forskare som garanteras stöd med möjlighet till förlängning och efterföljande anställning, tenure track, vid något av våra universitet. Dessa tjänster anknöts till de framstående ordförande som RJ haft förmånen att ha alltifrån sin tillblivelse. Sålunda lever man upp till stiftelsens tradition att kunna kombinera historisk medvetenhet med att vara väl förankrad i samtiden och framtiden. har forskningsprojektet om de stiftelser som tillkom i samband med utskiftningen av löntagarfondsmedlen avrapporterats. Under professor redaktörskap beskrivs i boken absoluta frontlinjen bland annat vad RJ åstadkommit med de medel som statsmakterna genom en särskild kulturvetenskaplig fond tillfördes som donation till stiftelsens kapitalbas. Kulturvetenskapliga donationen lovordas av granskarna för att den bidragit till att höja fondens profil inom forskningssystemet samt på ett naturligt sätt knutit an till fondens stadgar där det står att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga projekt. Förutom det mer självbespeglande jubileumsfirandet har även anslagit medel till och aktivt medverkat vid genomförandet av andra jubileumsaktiviteter. Den största är givetvis bidragen till markeringen av 100-årsminnet av unionsupplösningen mellan och . RJ medverkade till att uppmärksamma 100-årsminnet av födelse genom bok talan som givits ut på både svenska och engelska. Andra jubileumsinsatser som givits stöd är förberedelserna för och för att 2009 uppmärksamma rikssprängningen och den nya regeringsformen. Slutligen har stiftelsen beviljat ett större initialt stöd till utgivningen av . , 2006, var det genom gavs ut numera utgiven på 60 språk. , 2008, är det föddes och året därpå, 2009, är det hon erhöll . Av inkomna ansökningar och andra kontakter att döma, kommer stiftelsen även att bli engagerad i ytterligare ett antal jubileumssatsningar. Det kommer alltså ges många tillfällen att uttrycka glädje och stolthet, att jubilera. Även om vi inte kan frige några slavar eller avskriva skulder, kunde vi inför vårt jubileumsår se över vår verksamhet och våra resursfördelningsprinciper för att börja på ny kula, utan synd och skuld. Såsom redovisades i föregående årsberättelse har RJ beslutat tilldela medel till större forskningssatsningar () vid ett beslutstillfälle och med krav på medfinansiering från lärosätena. Övergången från en periodiserad utbetalning till engångsanslag innebar att endast ett sådant program kunde beviljas medel under årets ansökningsomgång. Efter en mycket noggrann beredningsprocess kunde efter förhandlingar med universitetsledningen vid styrelsen enhälligt besluta att årets program skulle tilldelas ett forskarteam bestående av lingvister och språkvetare under ledning av professor vid . Glädjande nog har förra årets positiva kapitalutveckling fortsatt i ett accelererande tempo, vilket innebär att föregående års resultat är det tredje bästa i RJs historia. Finansavdelningen och finanskommittén har arbetat intensivt för att långsiktigt och hållbart åstadkomma en stabil avkastning som också tryggar en fortsatt god utdelning till högkvalitativa forskningsinsatser. Det innebär att kommer ytterligare två större program att kunna erhålla stöd och dessutom fler yngre forskare få möjlighet att utveckla egna projekt i samverkan med nationella eller internationella kolleger. För att medverka till ökad stabilitet har Stiftelsen aktivt bidragit till att långsiktigt stärka den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens roll och betydelse i samhället. Förutom skapandet av större forskningsmiljöer krävs ökad internationalisering och samverkan med för dessa sektorer relevanta yrkesområden. Tillsammans med Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets har RJ inlett ett samarbete med ansvarsmuseer och kulturinstitutioner av rikskaraktär i syfte att åstadkomma en större och mer varaktig samverkan mellan forskning och praktik. Den femåriga trainee-utbildning på postdoktorsnivå som inleds har mottagits synnerligen väl av alla medverkande parter. Unga forskare kommer här att få möjligheter att självständigt genomföra kvalificerad forskning på material vid de arkiv, bibliotek och museer där de skall skolas in i institutionens verksamhet. Färre tillfällen till glädjeyttringar fanns under den mycket intensiva debatt som följde i spåren av regeringens forskningspolitiska proposition Forskning för ett bättre liv som presenterades . Diskussionerna kretsade i huvudsak kring varför inte humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning erhöll ökade anslag. Skuldbördan för detta har ömsom lagts på oförstående politiker, ömsom på forskarkollektivet självt. Det är uppenbart att man knappast kan räkna med mycket kraftiga tillskott via den statliga budgeten. Ökade forskningsmedel kommer däremot att i viss mån kunna erbjudas genom den ökning som görs av EU:s budget. Svensk forskning inom dessa områden har därför all anledning att medverka aktivt i konkurrensen om medel inom det nya europeiska forskningsrådet och det 7:e ramprogrammet, som fått en mer forskarvänlig inriktning. Men forskarna måste också på ett helt annat sätt än delta i samhällsarbete och debatt med sina faktakunskaper och sin kompetens och härigenom skapa tilltro till och respekt för vad forskningen kan bidra med. Alla har ett ansvar, inklusive forskarna själva, att medverka till att kunskap blir vårt främsta internationella konkurrensmedel i vår alltmer globaliserade värld. Jubilerande ger förutom firande och återblickande ett ypperligt tillfälle till framåtblickande. I denna anda kommer Stiftelsen även framgent att aktivt verka för att vårt land får ett forskningssystem, som ger bästa möjliga förutsättningar för högklassig och internationellt konkurrenskraftig forskning inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga fälten. Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och beredningsgrupper återspeglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett stort erfarenhetsfält, och den har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan stiftelsens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning, inkluderande ämnesområdena juridik och teologi. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. Stiftelsens ambition är att stödja ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap till lika stora delar. Den medicinska forskningen erhåller stöd via donationer. Naturvetenskap och teknik stöds i mindre utsträckning via samarbetsprojekt inom humaniora och samhällsvetenskap. Stiftelsen är intresserad av att stödja gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Vid en genomgång av de beviljade anslagen finner man exempel på många sådana forskningsprojekt. förverkligar stiftelsens ändamål genom att stödja forskning inom humaniora och samhällsvetenskap, inklusive teologi och juridik. finansieras denna forskning genom engångsanslag till program, projekt, postdoktorala satsningar, infrastrukturellt stöd samt forskningsinitiering. Med program avses när en större grupp kvalificerade forskare utför en gemensam forskningsuppgift, medan ett projekt är en mer begränsad forskningsuppgift, vanligen utförd av en enskild forskare . Inom ramen för projektstödet kommer RJ även att göra särskilda postdoktorala satsningar på specifika teman. Infrastrukturellt stöd ges till förberedande av framtida forskning, såsom uppordnande och bevarande av arkivsamlingar eller databaser. Med forskningsinitiering avser RJ stöd till konferenser och seminarier och skapande av forskarnätverk. Det är stiftelsens styrelse som fattar beslut om forskningsanslag. Anslag utlyses endast en gång , förutom anslag till forskningsinitiering, vilka söks fortlöpande och som beslutas av styrelsens arbetsutskott. Beredningsprocessen sker i två steg. I en första omgång väljs ett antal ansökningar ut som går vidare till en andra bedömningsomgång. De postdoktorala satsningarna utlyses och bereds i särskild ordning. Inkomna ansökningar om projektanslag bedöms och prioriteras i en eller flera av RJs beredningsgrupper. Ansökningar om anslag till program bedöms alltid i minst två beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl nationella som internationella forskare. Ansökningarna har dessutom i den andra bedömningsomgången granskats av externa sakkunniga inom eller utom landet. De forskargrupper som ansökt om anslag till program kallas under den andra bedömningsomgången dessutom till hearing. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och till internationell standard. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna gäller forskning som aktualiserar etiska frågor prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom . För att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte inrättar RJ så kallade områdesgrupper. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. beslöt styrelsen att inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället, vars arbete avslutades under det innevarande året. inrättades en områdesgrupp för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling, en områdesgrupp för forskning om civilsamhället och en områdesgrupp för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap. kommer en ny områdesgrupp för forskning om förmodernitet att lanseras. Dessa gruppers verksamhet beskrivs närmare längre fram i årsberättelsen. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 24 projekt varit föremål för särskild granskning : 15 projekt inom Jubileumsdonationen, 7 inom Kulturvetenskapliga donationen och 2 infrastrukturprojekt. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Därutöver har ett syfte varit att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har projektledare vid universiteten i , och samt vid i kontaktats, och dessa har besvarat frågor gällande publikationer inom projektet, eventuella nya forskningsansatser, projektmedlemmarnas medverkan vid nationella och internationella symposier, inbjudningar som projektdeltagare fått från andra lärosäten, inbjudna gästforskare inom projektet, samt eventuella utbildningseffekter och forskningsinformativa inslag som genererats av projektet. Beredningsgrupp 1 besökte . Nedanstående fyra projekt valdes ut för detta besök: Kvantitativa metoder för finansiell riskhantering Konsumtionens mening och konsumenters relationer till artefakter Företagsstyrningens etik: framväxt, legitimering och utmaning av principer för övergripande företagskontroll Beredningsgrupp 2 besökte . Nedanstående fyra projekt valdes ut för besöket: Socialantropologiska perspektiv på spel som kulturfenomen i dagens Det dolda alkoholberoendet: tvärvetenskapliga studier rörande sårbarhetsfaktorer, behandling och återfall Lärande och omsorg i förskolans och skolans uppdrag Bland huliganer och fotbollsälskare på ståplatsläktaren! En socialpsykologisk studie om identitet, maskulinitet och supporterkultur Beredningsgrupp 3 besökte . Nedanstående fyra projekt valdes ut för detta besök: Politiska institutioners kvalitet en jämförande ansats Beredningsgrupp 4 besökte . Nedanstående fem projekt valdes ut för besöket: Illuminerade handskrifter i svenska samlingar Gestaltning av sinneserfarenheter i samtida litteratur och film som det romerska imperiets kulturmetropol Ett reviderat och digitaliserat lexikon över tokhariska a Beredningsgrupp 5 besökte i och utgrävningarna på . Nedanstående två projekt besöktes: Fysisk miljö och dagligt liv i Poseidons helgedom på Kalaureia () Beredningsgrupp 5 besökte även . Nedanstående fem projekt valdes ut för besöket: En dynasti blir till: medier, myter och makt kring Teorier om kognition, intentionalitet och intentionellt handlande från medeltida till modern filosofi Hortus rudbeckianus den äldres i bild och verklighet Post-soviet political and socio-economic transformation among the indigenous peoples of northern : current administrative policies, legal rights, and applied strategies Välfärd och religion i ett europeiskt perspektiv en jämförande studie av kyrkors roll som välfärdsaktörer inom den sociala ekonomin Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd har beviljat i anslag till forskningsändamål. Den budgeterade anslagsnivån var oförändrad i förhållande till . Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 875 ansökningar om nya projekt och 16 ansökningar om stora program till Jubileumsdonationen, vilket är totalt 189 fler än föregående år. Av dessa beviljades 43 projekt och ett program. Anslaget till programmet beviljades efter en omfattande beredningsprocess. Förutom sedvanlig kvalitetsgranskning i berörda beredningsgrupper och av externa sakkunniga, genomfördes även en hearing med de fem högst rankade forskargrupperna. Eftersom RJ kräver att programmen skall medfinansieras av mottagande lärosäte genomfördes framgångsrika förhandlingar rörande detta innan styrelsen fattade sitt beslut. Denna ordning kommer även att tillämpas . Infrastrukturellt stöd avser insatser som syftar till att främja framtida forskning. budgeterades detta stöd ur Kulturvetenskapliga donationen. Bland de nya infrastruktursatsningarna märks bland annat stödet till några designprojekt. Vid i skall ett designarkiv etableras som ett historiskt arkiv för enskilda formgivare och företag, vilka inte har någon naturlig arkivinstitution att vända sig till. Man kommer även att skapa en infrastruktur för forskning och utveckling genom både urvalsmetoder och presentation samt tillgång till källmaterial via digitala medier. Dessutom stöds digitaliseringen av samlingarna vid Arkiv för Svensk Formgivning, ett samarbete mellan och vid den nya designutbildningen på Pukebergsområdet i . Anslag ges även till katalogisering av forsknings- och referensbiblioteket på Formens Hus i . verk har aldrig givits ut i någon vetenskaplig och till fullständighet syftande utgåva. I ett samarbetsprojekt mellan Kungl. , textkritiker och Lagerlöfforskare vid och ämnar man förbereda och planera en utgåva av . En rad ansökningar om anslag till digitaliseringar av kataloger i arkiv och bibliotek har beviljats. Här märks bland annat bibliograferingsprojektet som beskriver hela den svenska pressen och framåt. Arbetet avslutas nu och bibliograferingen kommer att ske i det löpande arbetet på Kungl. Digitaliseringen av Bielkebibliotekets katalog i och av domkyrkobiblioteks tryckta böcker ges medel för att avslutas och papyrussamlingarna i Lunds universitetsbibliotek skall i ett projekt inventeras, skannas och katalogiseras samt göras tillgängliga via nätburen katalog. Ett nytt samarbetsprojekt vid de kommunala biblioteken i , och (de före detta stifts- och landsbiblioteken) kommer att inledas. Till stora delar rör det sig om topografiska och personhistoriska arbeten samt samlingar av musikalier , som efterfrågas nationellt och internationellt och därför är lämpliga för digitalisering. Fortsatt stöd ges också till några stora internationella survey-undersökningar: World Values Survey som är en jämförande studie av människors grundläggande värderingssystem, European Social Survey som är en attityd- och beteendeundersökning, genomförd två gånger i mer än 20 europeiska länder, samt Social Survey Program som är ett komparativt projekt med uppgift att konstruera och genomföra internationellt jämförbara attitydstudier. av de nya ansökningarna i Jubileumsdonationen beviljades . Den totala andelen beviljade forskningsprojekt från kvinnliga huvudsökande ligger i jämförelse med föregående år något lägre, mot . Stiftelsen har utöver dessa anslag beviljat 79 anslag till forskningsinitiering, konferenser med mera (se nedan). Stiftelsen har kunnat möta en ökad efterfrågan från forskarsamhället om anslag till större konferenser eller mindre seminarier och uppbyggnad av vetenskapliga nätverk. Styrelsen avsätter särskilda medel till sådana ändamål, vilka kan sökas fortlöpande . Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser förlagda både i och utomlands, arbetskonferenser rörande nya forskningsområden, seminarieverksamhet och förberedelser av nya forskningsprogram och projekt. Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ regelmässigt egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJs mångåriga stöd till utgivningen av Forskning & Framsteg och stöd till föreningen . avdelade budget för att stödja forskningsinitiering. behandlades 138 sådana ansökningar varav 79 kunde beviljas anslag; med andra ord kunde mer än hälften av ansökningarna om forskningsinitiering stödjas detta år. Bland de många beviljade anslagen kan nämnas det förberedande arbetet med det fjärde International Polar Year, IPY, som kommer att genomföras /08. De tidigare hölls 1882/83, 1932/33 samt 1957/58, då forskningen i byggdes ut avsevärt. De tidigare polaråren har lämnat viktiga arv efter sig, först och främst i form av ny kunskap och internationella samarbeten, men också i form av internationell lagstiftning, politiska överenskommelser och övervakning av miljö och klimat. I det här projektet studeras ett sådant arv, nämligen de vetenskapliga stationer som byggts upp under polaråren och varav en hel del är i verksamhet. Forskningsstationer kan uppfattas som centrum för kunskapsproduktion i fält, men de har fungerat som politiska och diplomatiska utposter, som arbetsmiljöer och som platser för möten och utbyte mellan forskare och urbefolkningar och ekonomiska intressen. Projektet innebär en problematisering av fältarbetets praktik och fysiska villkor. I projektet samarbetar vetenskapshistoriker från KTH med kolleger vid i , där projektet har sin bas. Projektet är knutet till ett större internationellt officiellt IPY-program med samma rubrik och med medverkande från flera europeiska länder, och . Ledare för båda projekten är . Bravo, , och professor , KTH. I flödande solsken inleddes polarexpedition till då Hans Majestät Konungen, kronprinsessan och kronprins av tillsammans med ett antal av världens ledande klimatforskare gick ombord på isbrytaren för att delta i det 7:e kungliga kollokviet med temat Artic under Stress: A Thawing Tundra. Samtliga av dessa kollokvier har genomförts av Kungl. varav de fyra senaste med stöd av Stiftelsen . Efter utmärkta presentationer vidtog intensiva diskussioner. Vilka konsekvenser följer av den nu pågående uppvärmningen av ? Vilka konsekvenser får denna för flora, fauna och allt mänskligt liv och för hela ekosystemet inom det arktiska området? En snabb avsmältning av och ismassor kommer att påverka havsnivån och havsströmmar vilka berör hela jordklotet. Miljöministern från , , vittnade om konsekvenserna för övärld, som knappast kan erbjuda sina invånare ett fortsatt liv med nuvarande accelererande förändringar av klimatet. Alla presentationer kommer under detta år att publiceras i tidskriften . anordnades i en samlande nationell konferens för kulturstudier i av universitets nationella centrum () med , professor vid Tema kultur och samhälle samt föreståndare vid , som ansvarig och som organisatör. Som programkommitté fungerade nationella styrelse, med en ledamot utsedd av varje svenskt universitets rektor. Denna första öppna och breda nationella forskarkonferens på detta fält blev en innehållsrik manifestation av dess vitalitet och en inventering av dess utveckling, omfång och aktuella frågor. Där träffades 300 forskare från olika universitet, ämnen och tematiska områden och diskuterade gemensamma frågor. Vid plenarpanelerna diskuterades bland annat kulturbegreppet, tid och rum, kritiska perspektiv, intersektionella identiteter, de akademiska ämnenas olika ingångar till kulturforskning samt behov och förhoppningar inför fältets framtida utveckling. Till plenartalarna hörde bland andra historikern , litteraturvetaren , etnologerna , genusforskaren , socialantropologen , kultursociologen samt sociologerna . anordnades ett symposium på bruk som ägnades iktyologiens fader (17051735). Symposiet var ett samarrangemang mellan Kungl. Totalt 70 personer deltog, varav 15 var föredragshållare. Symposiet inleddes med lunch på där höll föredrag om Artedis tid i . Efter ett hälsningsanförande av professor började förhandlingarna. , idéhistoriker från , inledde med en föreläsning om Naturalhistorikern och hans tid. Etnologen och matforskaren från föreläste om Vardags- och festmat . Naturgeografen redogjorde för Kommunikationer till lands och till sjöss i äldre tid. , kommunekolog i , föreläste om fiskbestånden i Artedis barndomsvatten. , fisktaxonom från , talade över temat Artedi som iktyologisk pionjär. Spåren i dagens forskning. , idéhistoriker vid , föreläste om den naturalhistoriska klassifikationens långa och intrikata historia och , verksam vid och nordiska språk, talade om Sälens taxonomi: Ur den bottniske säljägarens perspektiv. föreläste om Sikarnas dialektala namn, med benämningar som aspsik, gertsbäckslöja, blajokk, storskallöja, albask, smälingen, lögdahuttjen, sellacken och rabbox. Några av dessa till synes märkliga namn var lätta att härleda från finska eller samiska.