frsrdg · GT04RS2 · 2006-01-01 00:00:00 — En förklaring till detta kan vara att omläggningen av produktions- och distributionssystemen för dokumenten och ärendeinformationen inom inte fungerat tillfredsställande och att sökmöjligheterna har varit begränsade. För att möta behoven från studenter och andra externa användare förändrade öppettiderna för allmänheten och har hållit öppet . Antalet besök i har ökat igen efter att ha gått ner en period (74 2005, 67 2004, 69 2003 och 70 2002). Orsaken kan vara att de förändrade öppettiderna fått full genomslagskraft. Antalet besök på del av webbplats har ökat till 53 523, vilket är en ökning med drygt 6 000 jämfört med . Även frågor från allmänheten har ökat med ca 2000 jämfört med . Däremot har antalet lån/lånetransaktioner till externa användare minskat. Med avsikt att öka intresset för och kunskaperna om och dess arbete ges allmänheten möjlighet att följa debatter i kammaren, offentliga utskottsutfrågningar och vissa andra aktiviteter i genom riksdagsförvaltningens tv-produktion. Externa tv-kanaler kan nyttja produktion för egna sändningar. Via webbplats går det att ta del av webb-tv-sändningar från riksdagsdebatter och utskottsförfrågningar m.m. är det möjligt att via webbplats nå videoarkivet (interaktiva videoarkiv public adress). Ny teknik har installerats vilket ger allmänheten tillgång till sökbara videoklipp . Det nya systemet innebär att sändningar från kammaren och utfrågningar, seminarier och andra öppna möten finns att se både i direktsändning och i efterhand. För att underlätta för användaren finns också viss information, exempelvis om vilket ärende eller vem som talar, kopplat till varje sändning från kammaren. Årets tv-sändningar, med sändningar från plenisalen respektive utskottsförfrågningar, uppgick , en stor ökning sedan föregående års . I tabellen nedan finns uppgifter om övrig webbsändning (alla seminarier och utskottsutfrågningar som sänts) och webbsändning från plenisalen, som är densamma som debattiden i Plenisalen, eftersom allt webbsänds därifrån. Övrigt/extrabeställt är exempelvis sändningar från parti- och partikansliaktiviteter, såsom presskonferenser, seminarier, manifestationer eller enskilda ledamöters aktiviteter. Tabell: Antal sändningstimmar från har infocentrums verksamhet etablerats i sina nya lokaler i entré. Lokalerna har upplåtits för offentliga arrangemang för partigrupper. har arrangerat ett antal olika aktiviteter riktade till allmänhet, lärare och högskole- och universitetsstuderande. Ledamot på infocentrum är en ny verksamhet som startat . Enskilda ledamöter har givits möjlighet att boka in sig för att kunna träffa väljare och medborgare för informella samtal och diskussioner. invigde talmannen den fjärde regionala riksdagshörnan, belägen på . Verksamheten i har kommit i gång och ett antal ledamöter från har bokat sig för riksdagshörnan. Verksamheten vid riksdagshörnorna i , och har utvecklats . Sammanlagt har drygt 80 politikerträffar anordnats med totalt ca 375 besökare, bl.a. skolklasser. Förutom talmannen och statsrådet har ett 60-tal riksdagsledamöter träffat allmänheten i riksdagshörnorna. Aktiviteterna har annonserats i dagspressen. En utvärdering av riksdagshörnorna visar att politikerna och besökarna är nöjda, men att bibliotekspersonalen tycker att intresset från allmänheten varit relativt lågt. har erbjudit utbildningar för bibliotekarier i de regioner där det finns riksdagshörnor. Antal kursdeltagare har varit drygt 90 personer fördelade på Malmö- respektive . I syfte att ge allmänheten partipolitiskt neutral, saklig och allsidig information om EU och det svenska medlemskapet har EU-upplysningen tagit emot beställningar och distribuerat ca 407000 (347000) tryckta publikationer, anordnat 67 (50) utbildningar19 samt tagit emot 91 (40) förfrågningar via brev/fax, 6 156 (6974) via telefon respektive 2 827 (2604) via e-post. Dessutom har EU-upplysningens webbplats, , besökts av ca 450000 personer. Det totala antalet ärenden är lägre än . 2004 var dock ett mycket händelserikt år i EU-sammanhang: utvidgningen med 10 nya medlemsländer, val till och regeringskonferensen om EU:s framtidsfrågor. kommer uppföljningar i samband med att personer ringer till upplysningen att ske. har ett arbete inletts för att följa upp och mäta kvaliteten på EU-upplysningens webbplats. En del i det arbetet är en webbenkät som slumpvis kommer upp när en användare går in på webbplatsens startsida. Här finns frågor som rör webbplatsens struktur, användarvänlighet och information. Resultatet av denna utvärdering kommer att kunna utläsas . I den serviceenkät som besvaras av ledamöterna framgår att nöjdhetsindex uppgick till . Orsaken till det relativt låga värdet var att det var förhållandevis många ledamöter som inte utnyttjade denna service från EU-upplysningen. En tredjedel av ledamöterna hade inte besvarat denna fråga eller sagt att de inte utnyttjade denna service. Drygt hälften av ledamöterna sade sig vara nöjda, medan var missnöjd. Övriga tyckte tjänsten var till fyllest utan att vara vare sig direkt nöjda eller missnöjda. Material som finns i arkiv är tillgängligt för allmänheten och tillhandahålls för forskare och andra intresserade. har Prästeståndets protokoll från 1751 färdigställts och utgivits. Utgivningen av ståndstidens riksdagsprotokoll är av stort intresse inte bara för utan för forskarsamhället och en historiskt intresserad allmänhet. Med utgivningen av denna volym återstår endast fjorton riksdagsprotokoll, som aldrig varit tryckta och tillgängliga för läsning. En annan publikation av historiskt intresse, en svensk historia, har producerats. Den innehåller dokumentationen av enkammarriksdagens förvaltning (19712002). annonserar20 löpande i ett 40-tal dagstidningar över hela landet i syfte att informera om verksamhet till allmänheten, medier, myndigheter, näringsliv, organisationer och grupper med särskilda behov. har rikstäckande annonsering skett i ett 40-tal dagstidningar över hela landet vid sex tillfällen. Räckvidden har varit ca 2 miljoner läsare. Innehållet i annonserna har varit fakta om öppnande, viktiga kammardebatter och utskottsutfrågningar med vidare hänvisning till webbplats för fördjupad information. Löpande planeras och genomförs ett stort antal kursdagar för lärare, bibliotekarier, journalister och informatörer. Målet är att erbjuda en fördjupad kunskap om arbete och ledamöternas uppdrag. Nämnda målgrupper är viktiga vidareinformatörer. Kursverksamheten utvärderas vid varje kurstillfälle. Ett sammanfattande omdöme är att kurserna uppskattas i stor utsträckning av deltagarna. har medverkat vid två mässor (Bok- & i och Skolforum i ) för att sprida information om arbete och beslut till de stora målgrupperna lärare, elever, bibliotekarier och informatörer. De båda mässorna besöktes av totalt ca 130000 besökare. Ett 20-tal ledamöter bemannade monter i . I syfte att få ungdomar intresserade av och dess verksamhet har ett antal aktiviteter genomförts . På Njudungsgymnasiet i genomfördes en ungdomsriksdag . Från medverkade åtta riksdagsledamöter från valkretsen samt politiker på lokal och regional nivå. har ett omfattande arbete pågått inför starten av ett interaktivt upplevelsecenter, en demokrativerkstad. Syftet är att erbjuda ett intresseväckande och inspirerande besöksprogram för elever i årskurserna 79 som bidrar till att utveckla elevernas kunskaper om och den parlamentariska demokratin. Verksamheten planeras starta . Under framtidsdagar inbjöds 30 gymnasieelever att delta. Ett förberedande seminarium arrangerades för ungdomarna veckan före med en introduktion av framtidsforskning med forskare från . Under framtidsdagarna deltog eleverna i några av utskottens utfrågningar och några fick möjlighet att ställa frågor till forskare och ledamöter. Ett antal värderingsövningar, har tagits fram för gymnasieklassers studiebesök på . Det är övningar i utskottsarbete och . Materialet innehåller dels ett skriftligt underlag, dels en ärendeintroduktion på film. Det skriftliga materialet finns även tillgängligt på webbplats, vilket gör att även klasser som inte har möjlighet att besöka kan genomföra dem. har riksdagsförvaltningen hjälpt ledamöter med praktikprogram till ca 70 elever som praktiserat på . har förvaltningen fortsatt arbetet med att öka tillgängligheten till information för personer med funktionshinder och personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund. utbud av informationsmaterial i andra format och versioner består av material på lättläst svenska, inläsningar på talkassett och Daisy-talbok21, en taltidning, videokassetter och dvd-skivor på teckenspråk och en textad video. För personer med hörselskador erbjuder möjligheten till teckentolkade guidade visningar av . Vid större arrangemang, som Öppet hus, förbokas teckentolkar. är administrativ huvudman för tidningen . Tidningen skriver om hela den politiska beslutskedjan, från regeringens utredningsdirektiv till beslut. Dessutom har tidningen en omfattande bevakning av EU. beslutade riksdagsstyrelsen att R&D ska fortsätta att komma ut som papperstidning. Därmed fick tidningen det besked som innebar att en ny chefredaktör kunde rekryteras. Vid dennes tillträdde tog arbetet för att göra om tidningen fart. Med nytt format och nytt tryck ska formen mer anpassas till innehållet. Även planeringen för marknadsföring startade efter att ha legat i stort sett i träda . har tidningen tappat kraftigt i upplaga, och den var strax under 14000 exemplar. Det är en minskning med ca 3 000 exemplar , vilket inneburit att intäktsbudgeten inte kunnat uppnås. utkom R&D med 38 nummer varav två dubbelnummer. planeras oförändrat antal utgåvor. I genomsnitt lästes 48 800 texter på hemsidan . Beslut i korthet publiceras direkt när besluten i kammaren är fattade. De skickas ut till drygt 13000 e-prenumeranter (2004=12 400, 2003=11637, 2002=10 800). Riksdagskalendern, pressmeddelanden och Beslut i korthet har tillsammans ca 28 850 e-prenumeranter (2004=26 846, 2003=25 349, 2002=23700). Sammanfattningsvis har riksdagsledamöter och tjänstemän arbetat intensivt med att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet samt med att öka allmänhetens kunskaper, intresse och möjligheter att utöva ett aktivt medborgarskap genom bl.a. öppna utskottsutfrågningar och tv-sändningar samt informationsspridning genom ledamöters närvaro vid exempelvis riksdagshörnor. Mål för verksamhetsgrenen: skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Måluppfyllelse för verksamhetsgrenen: Mot bakgrund av nedanstående redovisning kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen Internationell verksamhet i allt väsentligt har uppfyllts. De organisatoriska enheter och kanslier som främst kan hänföras till ovanstående verksamhetsgren och mål är internationella kansli och till viss del även och utskottskanslierna. Frågor om samarbetet inom EU hanteras främst av kammarkansliet och utskottskanslierna. Tabell: Kostnader och intäkter för verksamhetsgrenen () Denna verksamhetsgren omfattar () av de totala nettokostnaderna för riksdagsförvaltningen. Under verksamhetsgrenen har även ca utbetalats i bidrag till bl.a. interparlamentariskt samarbete. internationella kontakter har även varit intensiva. Bakgrunden är främst att nationellt och internationellt politiskt beslutsfattande blir alltmer sammanflätat. EU-medlemskap har förstärkt denna trend. som utför sin konstitutionella uppgift att granska regeringen och dess arbete har den utökat sina internationella åtaganden. Besöksutbytet har legat på en fortsatt hög nivå, även om antalet inkommande besök och seminarier mm som handlagts av internationella kansli (RIK) minskat något. Den internationella verksamheten har bedrivits på oförändrad nivå. Utanför riksdagsförvaltningens budget ligger den finansiering av ett stort antal aktiviteter som ryms inom ramen för de samarbetsprojekt som finansieras av Sida. talman har varit värd för 9 talmansbesök och tagit emot en rad utländska företrädare. Talmannen har själv gjort flera besök i utlandet, i första hand som ledare för större riksdagsdelegationer men också för att delta i olika internationella talmansmöten på både nordisk, nordisk/baltisk, europeisk och världsnivå. Även de vice talmännen har aktivt medverkat i det internationella arbetet bl.a. genom att leda delegationsresor utomlands och ta emot utländska besökare i . Den internationella verksamheten har involverat ett avsevärt antal ledamöter och tjänstemän och varit ett viktigt inslag i riksdagsarbetet. Många av de internationella åtagandena ryms inom arbetet i de interparlamentariska församlingarna, i första hand i och i och i parlamentariska församlingar. Delegationerna består av 34 ledamöter och lika många suppleanter. Härtill bl.a. delegationer till Interparlamentariska unionen (IPU), Natos parlamentariska församling och Euromedförsamlingen. Sammanlagt har ett hundratal riksdagsledamöter utsetts för att uppfylla internationella åtaganden gentemot dessa organisationer. har flera svenska ledamöter också innehaft viktiga poster eller specialuppdrag som krävt extra insatser såväl av dem själva som av riksdagsförvaltningen. En närmare redogörelse för den internationella verksamheten under /05 finns i . som gått har också ett flertal utskottsresor arrangerats till olika delar av världen, i studiesyfte. samordnar inbjudningar till för EU-anknutna interparlamentariska konferenser och möten, en uppgift som blivit alltmer omfattande. 2005 rörde det sig om 20-talet EU-konferenser. Inom ramen för det parlamentariska samarbete22 som pågår mellan och den vietnamesiska nationalförsamlingen genomfördes ett antal aktiviteter, bl.a. har riksdagsledamöter medverkat vid vietnamesiska studiebesök i och deltagit i seminarier i . Totalt genomfördes 20 aktiviteter av olika slag . Ytterligare 14 aktiviteter som påbörjades kommer att slutföras . Bland de demokratifrämjande samarbetsprojekt som genomförts kan också nämnas ett samarbete med . Ett bilateralt samarbetsprogram mellan de båda parlamenten inleddes med ett seminarium i Dili som behandlade den parlamentariska budgetprocessen. Ett seminarium under rubriken genomfördes , även det i . Närmare två tredjedelar av parlamentets ledamöter och flertalet parlamentstjänstemän deltog under alla . Ett avslutande seminarium är planerat till 2006, då ledamöter från inbjuds att följa den svenska valrörelsen. Samarbetet med finansieras av Sida. I samarbete med Sida har genomfört demokratiseminarier för parlamentariker från västra 2003 samt 2004. har förberedelser pågått för ett tredje och avslutande seminarium i i samarbete med . Från svensk sida deltar aktiva så väl som tidigare riksdagsledamöter. En rad andra aktiviteter har initierats , t.ex. trepartssamarbete mellan , och parlamentet i . Ett annat liknande projekt som initierats är ett trepartssamarbete mellan , och parlamentet i . har också ett närmare samarbete med parlamentet i initierats. Ledamöternas enskilda internationella engagemang täcker ett brett spektrum. Flera nätverk finns i med internationell anknytning. internationella kansli har medverkat vid planering och genomförande av besök och konferenser även i sådana sammanhang. Antalet bilaterala vänskapsföreningar ökar. finns i parlamentariska vänskapsgrupper för kontakter med ett tjugotal parlament. Talmannen och riksdagsdirektören har aktivt deltagit i olika internationella arbetsgrupper, bl.a. i förberedelserna inför världstalmansmötet i . Arbetsgruppen för utbyte av elektronisk EU-information mellan parlamenten inom EU, IPEX (InterParliamentary EU information eXchange), har fortsatt sitt arbete under riksdagsdirektörens ledning. Samtliga EU-länder har anmält sitt intresse för deltagande. En ny webbplats är i princip färdig. Webbplatsen kommer att innehålla dokument från bl.a. och de deltagande länderna kan redovisa sin inställning till förslagen. Det uppdrag som ursprungligen uppkom som en följd av talmansmötet i är slutfört i och med den nya webbplatsens färdigställande, och projektet kommer formellt att överlämnas till talmännen vid talmansmötet i . Som ett led i det internationella samarbetet producerade (168) utredningar till utländska parlament. Informationsenhetens internationella verksamhet omfattar telefonservice, brevsvar, visningar på engelska, tyska och franska, och framför allt översättarfunktionen. Det finns även en engelskspråkig webbplats. Sammanfattningsvis representerar de internationella åtagandena ett stort engagemang och en stor arbetsinsats för berörda riksdagsledamöter och tjänstemän. Detta kommer på olika sätt och dess arbete till godo och ger ledamöter en möjlighet att få ett större inflytande på den internationella debatten i viktiga frågor. (belopp anges i tkr) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnader för personal och ledamöter Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag (belopp anges i tkr) Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Kassa, plusgiro och bank SUMMA KASSA OCH BANK (belopp anges i tkr) Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA SKULDER M.M. SUMMA KAPITAL OCH SKULDER (belopp anges i tkr) Årets tillldelning enl. anslags- direktiv Indragn./ fördelade anslags- belopp Anslag 1:90:2, ramanslag ledamöter och partier m.m. Anslag 1:90:3, ramanslag (Not 21) Anslag 1:90:6, ramanslag (Not 22) Stöd till politiska partier Anslag 2:90:3, ramanslag (Not 23) Anslag 1:90:2, ledamöter och partier m.m. Anslag 1:90:3, förvaltningskostnader Anslag 1:90:6, Stöd till politiska partier Anslag 2:90:2, revisorer Anslag 2:90:3, revisorer, Redovisning mot inkomsttitel: redovisar inte mot någon inkomsttitel. (belopp anges i tkr) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Ökning av kortfristiga fordringar Ökning av kortfristiga skulder Kassaflöde från/till drift Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar Ökning/minskning av statskapital med medel som erhållits från/tillförts statsbudgeten Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar Förändring av kortfristiga fordringar och skulder Kassaflöde från/till investeringar Summa medel som erhållits för finansiering av transfereringsverksamhet Kassaflöde till/från transfereringsverksamhet FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL (belopp anges i tkr) SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början Ökning (+)/ minskning () av kassa och plusgiro Ökning (+)/ minskning () av tillgodohavande RGK Ökning (+/)/ minskning (/+) av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS SLUT (belopp anges i tkr) Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Vissa undantag är beslutade av riksdagsstyrelsen, (RFS 2001:9). Fordringar har tagits upp med de belopp som beräknas inflyta. Skulder har tagits upp med sina nominella belopp. Tillgångar avsedda för stadigvarande bruk med en anskaffningskostnad på och en beräknad ekonomisk livslängd eller längre har bokförts som anläggningstillgångar. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över den ekonomiska livslängden. Följande avskrivningstider tillämpas: Persondatorer med tillbehör m.m. Bilar, kontorsinventarier, immateriella anläggningstillgångar Donerade anläggningstillgångar har förts över från balanserad kapitalförändring till donationskapital. Med hänvisning till föregående års beslut om ändrade redovisningsprinciper har mark och konst förts till statskapital från balanserad kapitalförändring. Som periodavgränsningspost bokförs belopp överstigande , . Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Not 2 Finansiella intäkter och kostnader Not 3 Kostnader för personal och ledamöter Ersättning till ledamöter inkl. arbetsgivaravgifter Lön till personal inkl. arbetsgivaravgifter Övriga kostnader för ledamöter och personal varav lönekostnader, exkl. sociala avgifter Not 4 Lämnade bidrag Stöd till politiska partier Stöd till partigrupperna i Not 5 Årets kapitalförändring Anslagsfinansierade anläggningstillgångar exkl. statskapital Not 6 Immateriella anläggningstillgångar Not 7 Materiella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Korrigeringar av tidigare års avskrivningar Summa bokfört värde materiella anläggningstillgångar Not 8 Finansiella anläggningstillgångar Andelar i bostadsrättsföreningar, bokfört värde Not 9 Fordringar hos andra myndigheter I beloppet ingår följande större post: I beloppet ingår följande större poster: Not 11 Avräkning med statsverket Avräknat mot statsbudgeten: Avräknat mot statsverkets checkräkning: Anslagsmedel som tillförts räntekonto Not 12 Behållning räntekonto i Av beviljad kredit på räntekonto Saldot på räntekontot består i huvudsak av anslagsmedel Not 15 Balanserad kapitalförändring Not 16 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Årets utbetalning av avgångsvederlag Not 17 Lån i Av beviljad låneram (enl. anslagsdirektiv) Not 18 Skulder till andra myndigheter Summa skulder till andra myndigheter Not 19 Övriga skulder Arbetsgivaravgifter, KÅPAN, avtalspremier på semesterlöner Not 21 Anslag 1:90:3, förvaltningskostnader Årets tilldelning består av: Not 22 Anslag 1:90:6, Stöd till politiska partier Årets tilldelning består av: Not 23 Anslag 2:90:3, revisorer: Redovisning av verksamhetens utgifter och inkomster gjordes av utredningsmannen i särskild rapport. Utgående överföringsbelopp fick disponeras av riksdagsförvaltningen 2005. Verksamhetens kostnader enligt resultaträkningen avgår avskrivningar och nedskrivningar avgår årets förändringar av avsättningar för pensioner Not 25 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter enligt resultaträkningen 7.6Sammanställning över väsentliga uppgifter (belopp anges i tkr) ledamöter och partier m.m. Anslagssparande Stöd till politiska partier Ränteintäkter (+)/kostnader () på räntekonto (belopp anges i tkr) Försäljning offentligt tryck o.dyl. Riksdagsstyrelsens ledamöters uppdrag som styrelse- och rådsledamöter i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamöter i aktiebolag samt ersättningar utbetalade av riksdagsförvaltningen31 (), ordförande : (), ledamot : (), ledamot Övriga uppdrag: Riksbanksfullmäktige, ersättare (), ledamot Övriga uppdrag: , ledamot med , vice ordf. (), ledamot () Ersättning: (), ledamot Övriga uppdrag: Polisstyrelsen i , ordf. Systembolagets råd för alkoholforskning, ordf. (), ledamot Övriga uppdrag: Riksbanksfullmäktige, ledamot (), ledamot Övriga uppdrag: , ledamot (), ledamot Övriga uppdrag: , ordförande (), ledamot Övriga uppdrag: , ledamot (), ledamot Övriga uppdrag: i , ledamot (), suppleant Övriga uppdrag: , vice ordf. (), suppleant Övriga uppdrag: , ledamot (), suppleant Övriga uppdrag: , ledamot (), suppleant Övriga uppdrag: , ledamot (), suppleant Övriga uppdrag: , ledamot Styrelsen för psykologiskt försvar, ledamot stuveri & hamn AB, ledamot (), suppleant Övriga uppdrag: , ledamot (), suppleant Övriga uppdrag: Rådet för rättssäkerhet och personalvård för totalförsvarspliktiga, ledamot (), suppleant (), suppleant () Övriga uppdrag: , ledamot (), suppleant (fr.o.m. 2005-10-27) Övriga uppdrag: i , ledamot (), suppleant () ledamot (fr.o.m. 2006-01-01) Övriga uppdrag: , ledamot Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen och riksdagsförvaltningen. Skrivelsen är ställd till riksdagsstyrelsen Nummer 177 om arbetsformer Motioner om arbetsformer och ledamöternas villkor från den allmänna motionstiden . Betänkande 2004/05:KU29