frsrdg · GT04RRS10 · 2006-02-15 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för ska styrelsen besluta om årsredovisning för myndigheten. Årsredovisningen har vid sammanträde fastställts av styrelsen. Styrelsen avser att återkomma till frågan om utgående anslagssparande i samband med att styrelsen beslutar om budgetunderlaget för 20072009. 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 1113 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lag (2002:1023) med instruktion för årsredovisning undertecknas i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag av samtliga styrelseledamöter och av myndighetens chef. Verksamheten inom årlig revision12 Sammanställning över väsentliga uppgifter29 Uppgifter om ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag45 är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. ska genom oberoende revision skapa demokratisk insyn och medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. Utifrån vårt uppdrag och vårt mandat som en del av kontrollmakt har vi formulerat en vision för verksamheten: Fullt förtroende för förvaltningen i staten. Visionen ställer bland annat krav på att vi genomför revisionen med hög kvalitet och att våra interna processer är föredömliga. har revisionen uppnått goda resultat. Inom ramen för den årliga revisionen har vi i rätt tid och med god kvalitet genomfört den granskning av årsredovisningar och delårsrapporter som vi enligt lag är ålagda. Effektivitetsrevisioner har genomförts inom de områden som granskningsplan anger. Ett syfte med granskningsplanen är att tillse att granskningen inriktas mot väsentliga frågeställningar. Särskilt fokus har lagts på frågeställningar rörande regeringens styrning och uppföljning av den statliga verksamheten samt rapportering till . Viss tonvikt har även funnits på granskningar kring hur myndigheterna lyckas leva upp till sina åtaganden. För en huvuddel av granskningsrapporterna har valt att utnyttja sin initiativrätt i . tredje verksamhetsgren är den internationella verksamheten, vilken bland annat bedrivs inom ramen för det anslag för internationellt bistånd som disponerar. har vi fortsatt att bedriva framgångsrika samarbetsprojekt i södra och på . Förstudier har genomförts vid revisionsmyndigheter i några länder i . ambition att ska betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen ställer höga krav på våra interna processer. Arbetet med att förstärka och utveckla rutiner och processer har därför fortgått . Vi har målmedvetet arbetat med att öka den organisatoriska effektiviteten inom såväl granskningsverksamheten som den administrativa verksamheten. När det gäller granskningsverksamheten har vi börjat tillämpa en modell för kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionen. Detta är väsentligt både för att säkra kvaliteten i granskningarna och för att skapa ett lärande i organisationen. Även inom den årliga revisionen har kvalitetssäkringen utvecklats . En översyn har också påbörjats av det centrala styrdokumentet Vägledning årlig revision. 2005 var andra hela verksamhetsår och arbetet med att utveckla och bygga upp myndigheten till en organisation med gemensam kultur och identitet har tagit ytterligare steg framåt. En viktig del i detta har varit att tydliggöra uppdrag och omsätta det i effektiva revisionsinsatser. Vidare har arbetet bland annat handlat om att utveckla formerna för samarbete och kunskapsöverföring mellan den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. Erfarenheten har visat att det finns positiva synergieffekter att vinna, särskilt avseende riskbedömning och värdering av iakttagelser. Det omfattande arbetet med att bygga upp har krävt stora insatser från myndighetens medarbetare. Resultatet av detta arbete är betydelsefullt för vår framtida verksamhet. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . har två huvuduppgifter: att granska myndigheternas årsredovisning (årlig revision) och att granska om staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. har lagt fast uppgifterna för i regeringsformen och i annan lagstiftning. Uppgiften att revidera hela beslutskedjan i den verkställande makten och förse och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag ställer stora krav på myndigheten. Enligt anslagsdirektivet bör och dess verksamhet präglas av hög effektivitet, och bör sträva efter att betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. ska, enligt anslagsdirektivet, i årsredovisningen redovisa för hur uppsatta mål nåtts. Redovisningen ska vara så konkret och tydlig att i efterhand lätt kan bedöma i vilken utsträckning uppställda mål har uppnåtts. har levererat kvalificerat beslutsunderlag rörande väsentliga delar av den statliga verksamheten. Den effektivitetsrevisionella granskningen omfattar hela verkställighetskedjan inom den statliga förvaltningen. Det kan noteras att har 14 av 16 utskott berörts av minst ett granskningsärende. Den årliga revisionen fokuserar på förhållanden i den enskilda myndigheten, bolaget eller stiftelsen etcetera. Syftet är att bedöma om organisationernas årsredovisningar är rättvisande och om ledningen följt för verksamheten tillämpliga föreskrifter och beslut. Granskningsverksamheten har avrapporterat 31 granskningsrapporter, vilket kan jämföras med den interna målsättningen 30 granskningsrapporter. Revisionsberättelser har avgetts och enligt god revisionssed för samtliga myndigheter och övriga organisationer som omfattas av den årliga revisionen. har i granskningsplanen fastställt fyra övergripande områden mot vilka granskningarna ska inriktas. Dessa områden är: Förvaltningspolitik och statligt ägande Medborgarnas trygghet och rättssäkerhet I den årliga rapporten redovisade iakttagelser kring regeringens redovisning till , regeringens styrning av myndigheter och bolag samt myndigheternas genomförande av sina uppdrag. Den årliga rapporten innehöll följande slutsatser: En striktare tillämpning av budgetlagen behövs. De budgetdokument som regeringen lämnar till behöver vara tydligare och ge en bättre helhetsbild av såväl finanser som verksamhet. Resultatstyrningen behöver utvecklas. Myndigheterna behöver tydliga och stabila villkor i form av ekonomiska förutsättningar och krav på resultat. Styrningen av de statliga bolagen behöver stramas upp. Detta är nödvändigt bland annat för att målsättningar om de särskilda samhällsintressena ska kunna uppnås. Enligt 47 § budgetlagen, lag (1996:1059) om statsbudgeten, ska regeringen redovisa för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Regeringen har redovisat detta i budgetpropositionen . I propositionen omnämns samtliga rapporter från effektivitetsrevisionen som publicerats sedan föregående års budgetproposition, och i de flesta fall kommenteras de förslag som lämnas i rapporterna. Vidare lämnas särskilt utrymme till några av de frågeställningar som särskilt belysts i granskningar. Någon uppföljning av rekommendationer som getts i tidigare års granskningsrapporter görs dock inte. Den årliga rapporten behandlades även i ett särskilt betänkande från finansutskottet (2005/06:FiU15). Utskottet kommenterade både revisionens iakttagelser och regeringens behandling av dessa. I detta sammanhang ställde utskottet krav på regeringens redovisning av åtgärder. Utskottet ville bland annat att regeringen ska tydliggöra när ett enskilt granskningsärende kan anses vara färdigbehandlat. Inom ramen för den internationella verksamheten har uppgifter både som företrädare för inom området statlig revision och som genomförare av biståndsinriktat internationellt utvecklingssamarbete. är ledande i den internationella utvecklingen av revisionsstandarder för finansiell revision inom offentlig sektor. Myndigheten biträder även Europeiska revisionsrätten vid dess granskningar i . har varit värd för kontaktkommittémötet för riksrevisorer i EU. Inom utvecklingssamarbetet pågick 2005 fem projekt. Dessutom förbereds ytterligare ett antal projekt. En utvärdering har genomförts av stödet till det tre revisionsmyndigheterna i och . Utvärderingen visar att projektet haft positivt genomslag. Den ekonomiska översikten ger en bild av finansieringen av verksamheten samt redovisningen av det ekonomiska resultatet av den avgiftsfinansierade årliga revisionen. Kostnader per verksamhetsgren framgår sist i avsnittet. verksamhet finansieras med anslag 90:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslag 8:6 : Internationella uppdrag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En mindre del av den internationella verksamheten finansieras med avgifter. I tabellen nedan redovisas disponibla anslag, utfall samt anslagssparande för . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 90:1 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag För redovisades ett anslagssparande på sammanlagt . föreslog i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 2 respektive utgiftsområde 7) att skulle besluta att det anslagssparande som översteg av anslagsbeloppet för respektive anslag av skulle föras bort som indragning av anslagsbelopp. beslutade i enlighet med förslaget och indragningen genomfördes . bedriver även avgiftsfinansierad internationell verksamhet. Det gäller såväl verksamhet av biståndskaraktär som internationella revisionsuppdrag. I den fortsatta framställningen benämns denna som uppdragsverksamhet. Internationell uppdragsverksamhet (tkr) Den internationella uppdragsverksamheten uppvisar ett underskott på . Detta förklaras framför allt av kostnader i samband med anbud för uppdrag som externrevisor i samt att ett antal uppdrag bedrivs med underskott. Dessa är sådana där ingick avtal på en nivå som inte ger full kostnadstäckning. kommer att se över dessa avtal. ska ta ut avgift1 för årlig revision samt för revision i de fall som avses i aktiebolagslagen och stiftelselagen. Avgiften ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. har beslutat om vilken tidtaxa som ska tillämpas. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. redovisar intäkterna mot inkomsttitel Avgifter för årlig revision och disponerar således inte avgifterna. Av tabellen nedan framgår att den avgiftsfinansierade verksamheten uppvisar ett överskott . Avgiftsfinansierad årlig revision (tkr) Årets över-/underskott redovisar sin verksamhet inom tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision samt internationell verksamhet. Kostnaderna för verksamhetsgrenarna inkluderar myndighetens gemensamma kostnader. Kostnaderna för verksamhetsgrenarna uppgår till . Kostnaderna för den årliga revisionen har minskat med jämfört med . Den främsta orsaken till detta är sammanslagningen av de allmänna försäkringskassorna och till , vilket bland annat har inneburit ett minskat antal revisionsobjekt. Inom effektivitetsrevisionen har granskningsverksamheten ökat med jämfört med till följd av ökad produktion samt ökade insatser vad gäller kvalitetssäkring. Den övriga verksamheten inom verksamhetsgrenen har ökat . Kostnaderna för den internationella verksamheten har ökat med i huvudsak genom ökat internationellt utvecklingssamarbete som finansieras med anslaget för internationellt bistånd (utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:6 : Internationella uppdrag). stod värd för det återkommande gemensamma kontaktkommittémötet för riksrevisorer inom EU. Kostnaden för detta uppgick till vilket bidragit till kostnadsökningen för den internationella verksamheten 2005. Antalet årsarbetskrafter är 294. uppgick antalet årsarbetskrafter till 274 en ökning har alltså skett mellan åren. I interna prestationer ingår bland annat kompetensutveckling och verksamhetsutveckling. För kompetensutvecklingen uppgick antalet årsarbetskrafter till 14 både 2005 och 2004. Antalet årsarbetskrafter för verksamhetsutveckling uppgick till 10 medan antalet uppgick till 9. Enligt finansutskottets betänkande 2003/04:FiU2 skulle kunna utnyttja anslaget, 1:15 : Avvecklingskostnader (senast uppfört på statsbudgeten 2003, utgiftsområde 2), för utgifter som uppstod i samband med avveckling av personal eftersom de totala kostnaderna inte var kända när anslaget för beräknades.3 upphörde möjligheterna att belasta anslaget 1:15 : Avvecklingskostnader varför de kvarstående utgifterna i sin helhet belastar det anslag som disponerar. Avräknat anslag 1:15 : Avvecklingskostnader Av 5 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att den årliga revisionen ska genomföras enligt god revisionssed. Den ska ha till syfte att bedöma dels om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. För årsredovisning för staten, , Kungliga Slottsstaten samt Förvaltning gäller att revisionen inte ska avse ledningens förvaltning. Verksamheten inom årlig revision ska, enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., granska årsredovisningen för och, med undantag för AP-fonderna, de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, riksdagsförvaltningen, ombudsmän, , samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Om delårsrapport lämnas ska den granskas med undantag för prognoser. Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse. Den översiktliga granskningen av en delårsrapport avslutas med ett revisorsintyg. Revisionsberättelsen för ska innehålla ett uttalande om balansräkningen och resultaträkningen bör fastställas samt om fullmäktige och direktionen i bör beviljas ansvarsfrihet. Den årliga revision som genomförs syftar till att ge underlag inför uttalandet i revisionsberättelsen. Revisionen ska ske enligt god revisionssed, vilket innebär att revisorn med utgångspunkt i bedömning om risken för väsentliga fel och med tillämpning av professionella metoder ska få tillräckligt underlag för sina uttalanden. Arbetet ska ha den omfattning, inriktning och kvalitet som krävs, varken mer eller mindre, för att kunna avge välgrundade revisionsberättelser och annan avrapportering. Ett viktigt inslag i granskningen är den som görs löpande av myndigheternas väsentliga processer och rutiner samt de olika aspekterna på ledningens förvaltning. Ambitionen är att en övervägande del av granskningen ska utföras . På så sätt kan revisionen bidra till att omfattningen av brister i årsredovisningarna minimeras. ansvarade i enlighet med 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. för årlig revision av 257 revisionsobjekt. I enlighet med annan lagstiftning genomförde därutöver årlig revision av ett 60-tal bolag och stiftelser där staten har ett bestämmande inflytande, ett 25-tal övriga organisationer samt 4 nordiska institutioner med säte i Inom finns ett råd som ska bidra till kvalitetssäkringen av den årliga revisionen. har i uppgift att lämna sin bedömning av iakttagelser som är av principiell betydelse eller som skulle kunna föranleda avvikande revisionsberättelse respektive revisorsintyg avseende delårsrapport. Totalt har 59 frågor behandlats . har även till uppgift att i efterhand genomföra kvalitetskontroll av årlig revision. Denna avsåg genomförda revisioner av 40 myndigheter avseende . Kontrollen visade på enstaka brister men i övrigt på en god kvalitet. Inom ramen för kvalitetskontrollen har även en genomgång gjorts av viktiga delar av dokumentationen av revisionerna av samtliga myndigheter. Denna genomgång visade på fortsatta förbättringar jämfört med föregående år. Den årliga revisionen har genomförts i enlighet med lagen om revision av statlig verksamhet m.m., vilket innebär att granskningen skett enligt god revisionssed och revisionsberättelser för samtliga revisionsobjekt har lämnats inom utsatt tid. har lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag som avser . Den genomförda granskningen har utöver detta resulterat i 63 rapporter och 239 revisionspromemorior. Revisionsrapport lämnas när det finns väsentlig information som bedöms ska komma till styrelsens (eller motsvarande) kännedom. Revisionspromemoria lämnas i övriga fall. har granskat 121 delårsrapporter och för samtliga dessa avlämnat revisorsintyg i utsatt tid. Tabell 1 Avrapporterade prestationer Årlig revision 20042005 (antal) Revisionsberättelser (avser årsredovisning)5 Revisorsintyg (avser delårsrapporter) Väsentliga fel i årsredovisningen liksom i ledningens förvaltning föranleder invändning i revisionsberättelsen. Sex av invändningarna avsåg att myndigheten överskridit sina befogenheter medan det i fem fall rörde sig om fel i redovisningen. En myndighet avlämnade inte sin årsredovisning . Den samlade bedömningen av den årliga revisionen av myndigheterna var att den finansiella redovisningen i stort fungerar väl inom statsförvaltningen. Regeringen redovisade i årsredovisning för staten de invändningar som lämnat. I budgetpropositionen redovisade regeringen också åtgärder med anledning av dessa invändningar. Även den löpande granskningen och de rapporter och revisionspromemorior som granskningen resulterar i föranleder som regel förbättringar i den ekonomiadministrativa kvaliteten bland myndigheterna. För de nämnda cirka 60 bolagen och stiftelserna medverkade de förordnade auktoriserade revisorerna från i så kallad gemensam revision. Generellt sett bidrog dessa framför allt genom att i revisionen aktualisera frågeställningar rörande ledningens förvaltning. Exempelvis analyserades bolagsledningars tolkning av ägarens styrning, förberedelser för tillämpning av koden för bolagsstyrning respektive den så kallade transparenslagen samt bolagens tillämpning av regeringens riktlinjer. För några av stiftelserna lämnades orena revisionsberättelser. Från tar ut avgifter för genomförd årlig revision för samtliga myndigheter, bolag, stiftelser och övriga organisationer samt årsredovisning för staten. Avgifter har inte tagits ut för revision av de allmänna försäkringskassorna och de nordiska institutionerna. Avgiftsintäkterna disponeras inte av utan tillförs statsverkets checkräkning och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiftsbeläggningen är reglerad i lag och innebär att avgifterna ska motsvara kostnaderna (full kostnadstäckning) för utförd revision. Tabell 2 Totala kostnader och intäkter för årlig revision 20042005 (tkr) Kostnader inklusive försäkringskassor och nordiska institutioner Kostnader exklusive försäkringskassor och nordiska institutioner6 Av tabell 5 framgår att kostnaderna för den årliga revisionen har minskat jämfört med året innan. Minskningen beror främst på att antalet granskningsobjekt minskat på grund av de allmänna försäkringskassornas ombildande. Effektivitetsrevisionen ska enligt 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt. Granskningarna får även avse de statliga insatserna i allmänhet och de ska främja utvecklingen mot att staten får ett effektivt utbyte av sina insatser. Inriktningen av effektivitetsrevisionens granskningsverksamhet framgår av granskningsplan. De kriterier för effektivitetsrevision som redovisas där innebär att effektivitetsrevisionens granskningar utgår från en faktiskt bedriven verksamhet och ska utföras med hjälp av revisionsfrågor som i regel kan härledas från beslut eller andra ställningstaganden från . Granskningarna ska kunna ge underlag för ansvarsutkrävande. Effektivitetsrevisionen granskar hela verkställighetskedjan inom statlig förvaltning. I detta perspektiv är regeringens roll central för möjligheterna att åstadkomma god hushållning och hög effektivitet i de statliga insatserna. prioriterar granskningar inom följande fyra övergripande områden: Förvaltningspolitik och statligt ägande Medborgarnas trygghet och rättssäkerhet har genomfört effektivitetsrevision inom samtliga fyra områden. Inriktningen av den effektivitetsrevisionella granskningen lades fast granskningsplan. Inriktningen utgår från den strategiska omvärldsanalys som genomförs inom och som syftar till att ge en mer samlad kunskap om viktiga företeelser inom den statliga verksamheten. Bland de frågeställningar som belysts i årets granskningar kan särskilt nämnas regeringens styrning av myndigheter och bolag, regeringens rapportering till , specialdestinerade statsbidrag samt rättssäkerhet. begärde i samband med sin behandling av årsredovisning en redogörelse i myndighetens årsredovisning för arbetet med kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionen (betänkande 2004/05:FiU31, s. 7). har en gemensam och enhetlig modell för kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionens granskning. Kvalitetssäkringen utförs löpande under granskningen i syfte att ge en kontinuerlig återkoppling av utfört arbete. Respektive avdelningschef ansvarar för kvalitetssäkringen av utförda granskningar. Till sin hjälp har avdelningschefen bland annat ett kvalitetssäkringsråd med kvalitetssäkrare som inte tillhör projektet eller den ansvariga avdelningen. Kvalitetssäkring sker vid fem tillfällen: Syftet med modellen är dels att fånga upp och åtgärda eventuella brister under granskningens gång, dels att bidra till verksamhetens utveckling. redovisas generella erfarenheter från kvalitetssäkringen av granskningarna. Förutom de åtgärder som vidtas i de enskilda granskningarna med anledning av kvalitetssäkringen kommer även, bland annat med utgångspunkt i generella erfarenheter från modellens användande, en vägledning för effektivitetsrevision att utarbetas. Syftet med detta är att ytterligare understödja den professionella utvecklingen. Tabell 3 Antal granskningsrapporter 20042005 avslutades 31 effektivitetsgranskningar. Målet för antalet granskningar som skulle slutföras uppfylldes därmed. Bedömningen av vilket mottagande granskningarna får samt hur de leder vidare till handling, är komplex eftersom genomslag och effekter ofta är svåra att isolera och entydigt härleda till enskilda granskningar. Två relevanta indikatorer härvidlag är hur granskningarna tas emot och behandlas av samt vilka åtgärder som regeringen redovisar med anledning av granskningsrapporterna. Tiden från avslutad granskning till uppnådd effekt varierar beroende på många olika orsaker. leder granskningarna till omedelbara åtgärder hos berörda myndigheter, medan det i andra fall tar innan åtgärder har vidtagits och effekterna av dessa åtgärder kan utläsas. Styrelsens och behandling av granskningarna har slutbehandlat 30 av effektivitetsrevisionens granskningar.7 I 21 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . Av de 21 initiativen hade 10 formen av framställning, det vill säga ärendet överlämnades till med förslag till riksdagsbeslut. Övriga 11 initiativ hade formen av redogörelse, vilket innebär att ärendet överlämnades till som information. Styrelsen lade 9 granskningar till handlingarna. Tabell 4 styrelses behandling av granskningarna 200420058 Fram till och med utgången av 2005 har slutbehandlat totalt 19 framställningar från . I 5 fall ledde framställningen till bifall eller delvis bifall och i övriga 14 fall till avslag. har även slutbehandlat 12 redogörelser. En av redogörelserna ledde till bifall för den reservation som grundats på rapporten. Övriga 11 redogörelser lade till handlingarna. Sedan bildades har totalt 14 av 16 utskott berörts av effektivitetsrevisionens granskningar. Regeringens redovisning av åtgärder med anledning av granskningarna Enligt 47 § budgetlagen, lag (1996:1059) om statsbudgeten, ska regeringen redovisa för vilka åtgärder man vidtagit med anledning av iakttagelser. Redovisningen kan ske via budgetpropositionen eller genom särskilda skrivelser.