frsrdg · GT04RS2 · 2006-01-01 00:00:00 — Nöjdhetsindex för hela riksdagsförvaltningen 2005 blev . Motsvarande värde 2004 var . ledamotsenkät ingick bara 42 frågor mot 49 frågor . beräknas på exakt samma delfrågor som enkät, skulle index 2005 bli . Det innebär en liten förbättring av nöjdhetsindexet . Se tabell nedan. Tabell: Nöjdhetsindex, åren 20042005 (49 frågor) (42 frågor) (42 frågor) (42 frågor) Flera servicefunktioner kunde notera fler nöjda ledamöter. Framför allt gällde det IT-systemen i och den tekniska hemutrustningen. Även nöjdhetsindex för resebyrån, som redan året före noterade en rekordstor ökning, steg kraftigt. Tabell: Servicefunktioner med stora ökningar av nöjdhetsindex åren 20042005 På grundval av enkätens resultat utarbetas inom förvaltningen åtgärdsprogram för olika verksamheter. Syftet är att så långt det är möjligt beakta de synpunkter som ledamöterna lämnar. Dessutom har man inom flera organisatoriska enheter genomfört bl.a. enkäter och utvärderingssamtal med sina målgrupper i syfte att utveckla verksamheten. Satsningsområdena kan hänföras till de fyra verksamhetsgrenarnas mål men redovisas i denna årsredovisning samlat för att tydliggöra vikten av satsningarna för riksdagsförvaltningens verksamhet. Satsningsområdena har varit: Politiska sekreterare, steg 2 i reformen av ledamotsstödet beslutade vid behandlingen av ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273) att ökningen av antalet politiska sekreterare ska ske i följande steg: fr.o.m. ska stöd utgå för sammanlagt 225 politiska sekreterare (motsvarande ett tillskott av 50,5 sekreterare), fr.o.m. ska stöd utgå för sammanlagt 335 politiska sekreterare (motsvarande ett tillskott av 110 sekreterare) och fr.o.m. ska stöd utgå för sammanlagt 349 politiska sekreterare (motsvarande ett tillskott av 14 sekreterare). utfärdade en föreskrift om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (RFS 2005:7). Enligt föreskriften ska en redovisning av hur stödet har använts , , lämnas till riksdagsförvaltningen. , med början 2007, ska en mer omfattande uppföljning genomföras av extern expertis. har utbetalats som stöd till partikanslierna för politiska sekreterare, en ökning med sedan föregående år. är ett samlingsnamn för de arbeten som utförs i och omkring plenisalen gällande handikappanpassning, utrymning, brandsäkerhet, underhåll av ytskikt och teknik. I arbetet har även ingått att utarbeta förslag till en ommöblering. Kostnaden för projektet har beräknats till ca . Under sommaruppehåll 2004 utfördes etapp 1 som till största delen bestod av handikappåtgärder på läktaren, till en kostnad av ca . renoveringsåtgärder (etapp 2) har fortskridit planenligt. Plenisalen förvandlades till en stor byggarbetsplats , alla väggpaneler byttes ut, nya bredare glasade dörrar har monterats in. Brandsäkerheten och utrymningsvägarna har förbättrats. Kostnaden för etapp 2 uppgick till ca . beslutade riksdagsstyrelsen att ledamotsplatserna, podiet och talarstolen samt tillhörande teknik ska bytas ut 2006 (etapp 3). Den renoverade plenisalen kommer att färdigställas till öppnande . har arbetat med att utveckla arbetsformer, och kommitténs huvudbetänkande presenterades . För de medel som avsatts tidigare för genomförande av riksdagskommittés förslag tillsattes tre tjänster vid . Antalet tematiska projekt inom utskotten som också ska finansieras med dessa medel minskade. Detta var inte oväntat eftersom man inför ett val kan förvänta att verksamheten går ned. riksdagskommitté har gjort en översyn av internationella verksamhet. Ansträngningar pågår nu också, både i , inom EU och i andra internationella sammanhang, att renodla de olika interparlamentariska samverkansformerna i syfte att undvika dubbelarbete och stärka samarbetet i sakfrågorna. I detta arbete har representanter från deltagit aktivt. I syfte att bättre kunna hantera dokument i form av produktion, publicering, sökning och lagring av elektroniska riksdagsdokument och annan riksdagsinformation för externt och internt bruk har skapats ett system, RixEdit6, för framställning av dokument i fulltext. Framför allt gäller det betänkandeproduktionen. Genom ett nytt distributionssystem möjliggörs att dokument från RixEdit och registerinformation från handläggningssystemet, uRix7, löpande överförs till distributionssystemet som är en databas för lagring och vidare spridning av informationen. Arbetet med att skapa standardiserade uttag för bl.a. visning på webbplatsen fortsätter. Prioritering har skett av utvecklingsinsatser som syftar till att minska felen och öka driftssäkerheten i systemen. Anslagna medel för detta har inte förbrukats eftersom rätt konsulthjälp inte gått att uppbringa. I syfte att bl.a. möjliggöra öppna utskottsförfrågningar har ombyggnad skett av Infocentrums gamla lokaler. Det IT-system som riksdagsförvaltningen haft sedan datoriseringen , Trip-systemet, fasades ut . Detta ledde inledningsvis till vissa övergående försämringar för användarna av webbplats. gick det t.ex. inte att nå Sagt & Gjort. Möjligheten att söka i dokumenten försämrades också . En första version av sökning i dokument med den nya sökmotorn Autonomy kunde dock lanseras . I syfte att förbättra den interna riksdagsinformationen genomfördes en utvärdering av intranät, Helgonät. Resultatet var på en rad punkter positivt. För det fortsatta utvecklingsarbetet var dock de negativa resultaten av särskild betydelse. Undersökningen visade att bara hälften använde Helgonät i sitt vardagliga arbete. Så mycket som ansåg det vara svårt att hitta i Helgonät. Ett inledande utvecklingsarbete i syfte att etablera ett nytt intranät i ett webbgränssnitt kommer att påbörjas . har arbetet med att förbättra säkerheten i intensifierats. I syfte att skapa en trygg och säker arbetsmiljö för ledamöter och anställda har ett arbete med en risk- och sårbarhetsanalys genomförts. Analysen omfattar förutom riksdagsförvaltningen även former för samverkan med flera parter, så som partigruppskanslierna, och den lokala polismyndigheten. I analysen har ett flertal förbättringsområden identifierats och en handlingsplan upprättats för att förbättra säkerhetsskyddet. Som ett led i arbetet med att säkerställa tekniska infrastruktur har en ny IT-säkerhetschef rekryterats med placering i riksdagsdirektörens sekretariat under säkerhetschefen. Arbetet med att ta fram nya regler om säkerhetsskydd och andra säkerhetsrelaterade frågor har fortsatt. Riksdagsstyrelsen har inom ramen för detta arbete beslutat om en framställning till i vilken det föreslås att den tidigare lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i ersätts med en mer modern lag. Den nya lagen avses gälla också för myndigheter. Tanken är att den nya lagen ska kompletteras med föreskrifter som för del ska beslutas av styrelsen. Med denna lösning kommer regelverket som helhet att bli mer modernt som det ger en flexibilitet. Ett arbete har inletts för att ta fram ett förslag till föreskrifter. Riksdagsdirektören har vidare beslutat om en beredskapsplan för riksdagsförvaltningens åtgärder vid särskilda händelser. redovisar, , resultatet fördelat på de fyra verksamhetsgrenarna. För dessa verksamhetsgrenar har angivits fyra verksamhetsmål och sju återrapporteringskrav. har även haft fem uppdrag. Tre av sju återrapporteringskrav rör mål för kompetensförsörjning, jämställdhet samt främjande av etnisk och kulturell mångfald vilka har redovisats under avsnittet Kompetensförsörjning. Återrapporteringskravet att redogöra för resultatet i förhållande till verksamhetsgrenarna och prestationernas utveckling med avseende på volym, kvalitet, kostnader och intäkter redovisas under respektive avsnitt för verksamhetsgrenen. De tre återstående återrapporteringskraven redovisas nedan: Åtgärder som vidtagits i enlighet med den åtgärdsplan som framtagits i samband med genomförd IT-revision Arbetet med uppföljningen av IT-revisionens åtgärdsplan har fortsatt. har även ett flertal åtgärder genomförts med anledning av tidigare års IT-revisioner. I syfte att tydliggöra ansvarsfördelningen för olika IT-system har arbetet med att införa en systemförvaltarmodell påbörjats. Ett annat omfattande arbete avser åtgärder för en förbättrad behörighetsadministration. Alla rekommendationer i åtgärdsplanen har ännu inte åtgärdats. har bedömt att vissa av rekommendationerna inte är prioriterade. Den nye IT-säkerhetschefen har initierat ett antal aktiviteter med anledning av IT-revisionens rekommendationer. inleddes en översyn av IT-avdelningen, dess organisation och arbetsuppgifter i syfte att säkerställa de krav som och dess förvaltning ställer på verksamheten. Översynen beaktar verksamheten ur ett strategiskt perspektiv med avseende på såväl kompetensförsörjning som verksamhetsinriktning. Översynen tar bl.a. sin utgångspunkt i tidigare genomförd IT-revision. Arbetet med översynen kommer att fortsätta . Avser försäljningsverksamheten vid enheten för riksdagstryck, tidningen samt vid infocentrum och redovisas i den finansiella redovisningen. Prognoser till statsredovisningssystemet har lämnats enligt plan. Översyn av lagarna (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i presenterade sitt slutbetänkande Ekonomiska villkor för ledamöter, 2004/05:URF2, . Kommitténs förslag har remissbehandlats. För att erhålla ett breddat beslutsunderlag gavs en pensionsutredare i uppdrag att redovisa alternativ till det av kommittén lämnade förslaget om ålderspensioner med en inriktning på ett avgiftsbestämt ålderspensionssystem. Ett förslag om avgiftsbestämt pensionssystem lämnades . Styrelsen gav också en särskild utredare i uppdrag att se över traktamentsreglerna för ledamöter. Utredningen överlämnade sitt betänkande till riksdagsstyrelsen den 7 decmber 2005. Ärendena bereds inom riksdagsförvaltningen. Budgetlagen (1996:1059) En expertgrupp under har lämnat förslag till hur en anpassning av lagen (1996:1059) om statsbudgetens bestämmelser med kompletterande förordningar kan ske till myndigheters verksamhet (dnr 250-3851-03/04, 2005/06:URF1). Arbete pågår med utformning av slutligt förslag till . Arbetet med att genomföra en risk- och sårbarhetsanalys samt att utveckla det befintliga säkerhetsledningssystemet har genomförts . Resultatet av risk- och sårbarhetsanalysen kommer att redovisas för riksdagsstyrelsen . Riksdagsstyrelsen har gett riksdagsförvaltningen i uppdrag att utarbeta ett förslag till ombyggnad av entréer. Ett förslag till ombyggnad av ledamotsentrén föredrogs i styrelsen . Styrelsen beslutade då att godkänna förslaget om ombyggnad av entrén i ledamotsbyggnaden samt att uppdra åt riksdagsförvaltningen att ansöka om bygglov och vidta de övriga åtgärder som erfordras. Ombyggnaden kommer att genomföras med start . Förslag till ombyggnad av entréerna och godsmottagningen kommer att föredras i styrelsen . Riksdagsstyrelsen beslutade bl.a om en övergripande och redaktionell policy samt om en ekonomisk ram för tidningen för . Vidare begärde styrelsen en redovisning av webbaserade information och att förvaltningen skulle återkomma med överväganden om den framtida tidningsverksamheten och därvid bl.a. pröva formen . webbaserade information presenterades i muntlig och skriftlig form vid riksdagsstyrelsens möte . En rapport om alternativa lösningar för tidningsverksamheten samt en rapport om olika ägarformer för tidningen överlämnades vid riksdagsstyrelsens möte . Vid riksdagsstyrelsens möte fattades beslut om tidningens framtida verksamhet. Tidningen har hållit sig inom den nettoram riksdagsstyrelsen beslutat . Minskningen av nettoramen för tidningen fortsätter även 2006. Översyn av formerna för överklaganden av vissa beslut som fattas av riksdagsförvaltningen föreslog en ändrad sammansättning av och uttryckliga regler för överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen. Förslaget bereds inom riksdagsförvaltningen och ett lagförslag förväntas lämnas till . Anslag under utgiftsområde 1 90:2 ledamöter och partier m.m., ramanslag 90:3 förvaltningskostnader, ramanslag 90:6 Stöd till politiska partier Utgående anslagssparande per () Anslag under utgiftsområde 1 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:6 Stöd till politiska partier Anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. Anslaget för ledamöter och partier m.m. lämnade ett anslagssparande på ca . Av anslagssparandet är ca reserverade som är ett valår och som därför kan innebära högre utgifter, i enlighet med det underlag som togs fram i samband med budgetproposition. Anslaget består av två anslagsposter (AP), Övriga förvaltningskostnader (AP1) och fastighetskostnader (AP2). Övriga förvaltningskostnader lämnade 2005 ett anslagssparande på ca . fastighetskostnader lämnade även den ett anslagssparande 2005. Anslagssparandet uppgick till ca . I anslagssparandet för fastighetskostnader är ca hänförbara till anslagssparande. Riksdagsstyrelsen har tidigare fattat beslut om att riksdagsförvaltningen får disponera detta anslagssparande för redan planerade åtgärder 2006 och 2007. Riksdagsstyrelsen beslutade om en indragning på av anslagssparande från anslag 90:3 förvaltningskostnader. Kostnaderna för tryckeritjänster har ökat jämfört med . I huvudsak beror detta på en ökning av antalet originaltrycksidor avseende riksdagstrycket. minskade intäkterna för riksdagstrycket med ca jämfört med . Förändringen beror på minskade prenumerationsintäkter. Kostnaderna för operationell leasing minskade kraftigt, med ca , . Orsaken till minskningen är i huvudsak att ett planerat utbyte av riksdagsledamöternas tekniska utrustning inte genomfördes som planerat. förfogar över anläggningstillgångar som betingar stora ekonomiska värden och som oftast är av strategisk betydelse i verksamheten. Anläggningar, både materiella och immateriella, som klassificeras som pågående arbete i redovisningen anslagsavräknas inte utan finansieras via riksdagsförvaltningens räntekonto till dess att anläggningen tas i bruk. I samband med att anläggningen tas i bruk upptas lån i . Värdet på de anläggningar som klassificeras som pågående arbete har fortsatt att öka (från ca till ca ). Orsaken till detta är framför allt arbetet på med det s.k. tätskärmsprojektet. Allteftersom de anläggningar som klassificeras som pågående arbeten tas i bruk och aktiveras kommer riksdagsförvaltningens upplåning att öka. En konsekvens av en ökad upplåning är ytterligare ökningar av de anslagsmedel som framöver måste reserveras för räntor och amorteringar. Detta kan dock komma att ändras om antar förslaget till ny budgetlag för riksdagsområdet. Antas förslaget om förändrad finansiering genom engångsinlösen av lån för bl.a. riksbyggnaderna kommer de framtida avsättningarna som behövs för räntor och amorteringar att bli lägre. Omvärdering inom pågående arbete avsåg arbetet med ett nytt driftövervakningssystem för riksdagsförvaltningens IT-verksamhet, det s.k. . Det gick inte att med en hög grad av säkerhet påvisa att de ekonomiska fördelar eller ökad servicepotential som tidigare angivits skulle kunna uppfyllas. Som en konsekvens av detta kostnadsfördes med sammanlagt ca . ökade upplåningen i för investeringar i anläggningstillgångar med . Värdet på riksdagsförvaltningens lån uppgick till sammanlagt varav avsåg lån i byggnader och mark och avsåg lån till övriga anläggningstillgångar m.m. Anslag 90:6 Stöd till politiska partier Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd. disponerar anslaget och ansvarar för att stödet betalas ut till de politiska partierna. Kostnader fördelade på verksamhetsgrenar har redovisat kostnader och intäkter fördelade per verksamhetsgren. Redovisningen är ett resultat av det arbete med mål- och resultatstyrning som bedrivs inom riksdagsförvaltningen. Kostnader och transfereringar för verksamhetsgrenar 2005 () Stödet till besluts- processen Information till allmän- heten I tabellen framgår riksdagsförvaltningens kostnader och intäkter per verksamhetsgren. Målfördelningen har gjorts med hjälp av ett antal fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna har reviderats och bygger på den målfördelning enheterna gjort i riksdagsförvaltningens verksamhetsplaneringssystem. Fördelningen utgår från förväntade nedlagda utgifter. De totala kostnaderna och transfereringarna har fortsatt att öka. Ökningen av transfereringarna kan framför allt härledas till ökningen av det ekonomiska stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i avseende reformen om stöd för politiska sekreterare. Kostnaderna för verksamhetsgrenen Stödet till beslutsprocessen har ökat medan kostnaderna för Service och förvaltning och Information till allmänheten har minskat något. Kostnaderna för verksamhetsgrenen Internationell verksamhet har ökat något. Resultatet av riksdagsförvaltningens arbete redovisas i det följande utifrån de mål och verksamhetsgrenar som fastställts i anslagsdirektivet 2005. Den statistik som redovisas nedan avseende arbetet i kammaren och i utskotten avser /05, om inte annat anges. I /05 lämnas en redogörelse för arbetet i . De organisatoriska enheterna kan ha verksamheter inom flera verksamhetsgrenar och arbetar därmed mot flera av målen. 3Verksamhetsgren Stödet till beslutsprocessen Mål för verksamhetsgrenen: skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Måluppfyllelse för verksamhetsgrenen: Mot bakgrund av nedanstående redovisning kan konstateras att målet för verksamhetsgrenen Stödet till beslutsprocessen i allt väsentligt har uppfyllts. De organisatoriska enheter och kanslier som främst kan hänföras till ovanstående verksamhetsgren och mål är kammarkansliet, utskottskanslierna och , och enheten för riksdagstryck. Dessutom bidrar i hög grad även IT-avdelningen och andra verksamheter inom riksdagsförvaltningen till att målet uppnås. Tabell: Kostnader och intäkter för verksamhetsgrenen () Denna verksamhetsgren omfattar (ca ) av de totala nettokostnaderna för riksdagsförvaltningen. Inga intäkter kan hänföras till verksamhetsgrenen. Utöver de nedlagda kostnaderna har utbetalats i form av bidrag8, främst som stöd till partigrupper () och till politiska partier (). Verksamhetsgrenen Stödet till beslutsprocessen syftar till att stödja ledamöter med sakkunskap och beslutsunderlag. De områden som verksamhetsgrenen omfattar är den planering, framtagande av underlag och hantering som krävs för riksdagsarbetet i kammarens arbete, vid beredning av ärenden m.m. inom utskottskanslierna och i samrådet med regeringen i EU-frågor, genom utredningshjälp till ledamöter och partikanslier, kunskapsförsörjning och framtagande av riksdagstrycket samt IT-stöd för beslutsprocessen. verksamhet har bedrivits i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. , som ingår i kammarkansliet, ansvarar för det löpande arbetet i kammaren och planeringen av riksdagsarbetet under och valperioden samt för granskning av interpellationer, frågor, motioner m.m. Planeringen av arbetet under ett ska tillse att nödvändiga beslut fattas i rätt tid och ordning, att utrymme finns för oförutsedda aktiviteter och att arbetsbelastningen är rimlig. Planeringen syftar också till att underlätta ledamöternas planering av sitt eget arbete och ska även se till att ledamöterna ges utrymme för aktiviteter utom , t.ex. för arbete i valkretsen. Av ledamotsenkäten framgår att omdömet om är gott. Andelen nöjda ledamöter uppgår till och har ökat från . svarar också för samordningen av EU-frågor. för det särskilda EU-diariet över EU-relaterade dokument som inkommer till och har ansvar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till fackutskotten och . Sammanlagt inkom 928 EU-dokument 2005, en liten minskning jämfört med . Regeringen avlämnade 76 faktapromemorior och ett remissvar. hölls 59 formella rådsmöten i . 37 återrapporter från dessa möten inkom inom föreskrivna . Övriga kom in för sent eller inte alls. representant vid EU:s institutioner rapporterar skriftligen och muntligen till EU-samordningsfunktionen. avlämnades 36 skriftliga rapporter som publicerades på Helgonät. Protokollskansliet, som också ingår i kammarkansliet, svarar för att det vid kammarens sammanträden förs fullständiga protokoll. Av 144 snabbprotokoll under /05 var alla upprättade enligt fastställt mål, dvs. senast dagen efter sammanträdet. Av ledamotsenkäten framgår att omdömet om protokollskansliet är gott. Andelen nöjda ledamöter uppgår, liksom föregående år, till . Tabell: Ärendevolymen i kammaren (antal) Andel interpellationer och frågor som inte besvaras i tid Volymerna i riksdagsarbetet varierar . Det vanliga är att volymen är lägst det första efter ett val och att den sedan stiger kontinuerligt. Under /05 skedde på flera områden en betydande volymökning i kammararbetet och utskottens arbete både i jämförelse med motsvarande år under förra mandatperioden (2000/01) och med (2003/04). Interpellationerna var fler än . Antalet propositioner och skrivelser ökade jämfört med /01. Motsvarande utveckling gäller också för motionerna. En förklaring till ökningen kan vara att partikanslierna fått resurser för att anställa fler politiska sekreterare. Även antal kammarsammanträden och antal plenitimmar har ökat i motsvarande takt. Noteras kan att antalet motioner ökade markant medan antalet plenitimmar och interpellationer minskade. Den tid kammaren ägnar åt voteringar har sjunkit , 2001/02 2004/05. Den minskade tidsåtgången beror till viss del på färre voteringar med rösträkning men främst på tekniska förbättringar av voteringssystemet. Snabbprotokollen från riksdagsdebatterna ska vara färdigtryckta till lunch dagen efter debatten i . Denna målsättning har kunnat hållas och volymerna har uppgått enligt följande: En viktig förutsättning för det parlamentariska arbetet är de tryckta riksdagsdokumenten, riksdagstrycket. Enligt riksdagsordningen ska kammarens protokoll och handlingar i bihanget9 utges av riksdagstrycket. Antalet trycksidor uppgick under /05 till ca 79750, vilket innebar en ökning med sedan föregående . Förändringarna speglar den politiska aktiviteten i . Tabell: Riksdagstrycket (antal trycksidor) För att säkerställa en hög språklig kvalitet textgranskas samtliga utskottsbetänkanden, motioner samt förslag och redogörelser m.m. Samtliga dokument har distribuerats inom så att kammarens arbetsplaner i stort sett kunnat hållas. har register till riksdagstrycket 2001/02 givits ut. Bevaknings- och säkerhetsarbetet i och omkring kammaren syftar till att det politiska arbetet i kammaren ska kunna bedrivas utan allvarliga störningar. har ett antal säkerhetsrelaterade incidenter inträffat framför allt på åhörarläktaren. Vid en incident var sittande talmannen tvungen att ajournera arbetet i kammaren samt besluta om att läktaren skulle utrymmas. Då ska vara ett öppet hus kan inte samtliga riskscenarier helt elimineras. I de fall där riskscenarierna inte helt kan elimineras inriktas åtgärderna i stället på att reducera konsekvenserna, vilket skedde på ett lämpligt sätt i detta fall. För att bl.a. säkerställa att ordningen upprätthålls på åhörarläktaren vid pågående kammarverksamhet har ett antal åtgärder genomförts . Personal från bevakningsenheten har tjänstgjort både som läktaransvariga och i säkerhetskontrollen. I och med att egen personal har ersatt tidigare inhyrd personal har kvalitetsförbättringar uppnåtts tillsammans med minskade totala utgifter. I avsikt att kvalitetssäkra bevakningen i entréerna har ett internt kvalitetsarbete bedrivits. Arbetet har resulterat i riktlinjer för ett mer systematiserat och enhetligt arbetssätt i entréerna. För att ytterligare kvalitetssäkra arbetet har kontroller genomförts av säkerhets- och servicenivåer. Kontrollerna, som utförts av externa konsulter, har visat på att vidtagna åtgärder gett positiva resultat och lett till ett förbättrat tillträdesskydd. Utskottens verksamhet redovisas i respektive utskotts verksamhetsberättelse.