frsrdg · GT04RJ1 · 2006-02-07 00:00:00 — De första disputationerna beräknas äga rum . Förutom de elva doktorander som antogs från starten, har ytterligare två antagits från och med . Detta blev möjligt genom forskarskolans goda hushållning med beviljade medel och genom ett extra tillskott från RJ och medfinansiären . Verksamheten har varit framgångsrik och har väckt positiva reaktioner och förväntningar inom hela ABM-sektorn. Såväl forskarskolans ledning som finansiärerna har vid upprepade tillfällen till och Utbildnings- och framhållit det fortsatta behovet av insatser av denna kompetenshöjande karaktär. Detta måste emellertid nu ses som statsmakternas ansvar. har beslutat att inte bevilja medel till nya forskarskolor vare sig inom detta eller andra områden. Satsningen på har inneburit ett åtagande på nära . I den mån stiftelsen alls utlyser riktat stöd avser detta numera den postdoktorala nivån (se nedan). har forskarskolan gjort en studieresa till samt varit samlad vid tematiska läskurser och redovisningsseminarier. anordnades forskarskolans årliga informationsdag där arbetsgivare, handledare, doktorander och forskarskolans styrgrupp diskuterar det pågående projektet. Temat för dagen var: Vad gör vi av doktoranderna när de har disputerat och kommer tillbaka till arbetsplatsen? Länsmuseichef , , och professor , , medverkade som inledare. anordnade ett seminarium för disputerade museianställda på temat Museer och forskning. Detta gjordes i samarbete med . Seminariet öppnades av överintendent , varpå forskningschefen docent presenterade forskningsavdelning och dess verksamhet. Nästa programpunkt gällde hur man kan stärka samverkan mellan museer och forskning. Inledare var , ordförande i forskarskolans styrgrupp. Vidare medverkade forskningschef , Statens museum for kunst i , som gav en bild av museiforskningens inriktning och villkor i . Professor , , berättade sedan om och satsning på postdoktorala tjänster vid ett antal ansvarsmyndigheter/motsvarande inom kultur- och högskolesektorn. Statssekreterare , Utbildnings- och , redogjorde sedan för hur arbetet med den statliga forsknings- och utbildningspolitiken förbereds och beslutas. Under sessionen gavs också tillfällen till diskussion och frågor. I flera inlägg underströks det fortsatt stora behovet av vetenskapligt utbildad personal vid såväl ansvarsmuseer som länsmuseer. Dagen avslutades med presentationer av några pågående forskningsaktiviteter vid museerna. Forskarskolan leds av en av RJ och utsedd styrgrupp. I denna ingår docent , ordförande, professorerna , och , , , styresman , , docent , forskningsdirektör, , och fil. , , sekreterare och koordinator. Pro Futura är ett postdoktoralt program som ger unga särskilt lovande forskare för fri forskning och vistelser vid framstående internationella miljöer. Stipendierna ger därmed innehavarna mycket goda möjligheter att avancera inom sina forskningsfält. Med denna satsning ville Stiftelsen markera sitt 40-årsjubileum och hedra stiftelsens tidigare ordförande. Pro Futura II finansieras av RJ och är ett samarbete med STINT (av högre utbildning och forskning) och SCASSS (The Swedish Collegium for Advanced Study in the Social Sciences). Efter programmets fyra första år har stipendiaterna möjlighet att söka till en andra omgång där lärosätet förväntas inrätta en tenure-track-anställning. För att hedra minnet av , förste professor i sociologi och stiftelsens ordförande 196574, utdelades två stipendier till , idéhistoriker från , och filosofen , . För att hedra minnet av , professor i statsvetenskap, ordförande 197480, utdelades ett stipendium till statsvetaren , . För att hedra , professor i kulturgeografi, ordförande 198086, utdelades ett stipendium till . Han är civilekonom med särskilt intresse för men har också disputerat inom ekonomisk geografi vid i . För att hedra , professor i pedagogik och pedagogisk psykologi, stiftelsens ordförande 198692, utdelades ett stipendium till som disputerat i kognitionsvetenskap vid . För att hedra , professor i litteraturvetenskap, stiftelsens ordförande 199298, utdelades ett stipendium till , . Hon har disputerat inom idé- och lärdomshistoria. För att hedra , professor i allmän rättslära, stiftelsens ordförande 199802, utdelades ett stipendium till , , där hon disputerat i bysantinologi, vilket är ett ämne som ligger varmt om hjärtat. Tillsammans med italienska Compagnia di och tyska VolkswagenStiftung har ett samarbete inletts som syftar till att åstadkomma ett gemensamt postdoktoralt program i anda genom att, , finansiera ett hundratal unga forskare inom utrikes- och säkerhetspolitikens område. Programmet, som går under benämningen European Foreign and Security Policy Studies, har utlysts över hela . Målsättningen är att unga forskare, med europeisk bakgrund eller verksamma i , skall ges möjlighet att vistas i en miljö i ett annat europeiskt land . skall kohorter om cirka 20 stipendiater utses. Gemensamma nätverksupprätthållande aktiviteter i form av konferenser och sommarskolor skall med jämna mellanrum genomföras. Inom ramen för detta program kommer det att utlysas ett pris för bästa insats av en forskare eller skribent inom ämnesområdet. Priset är tänkt att hedra minnet av utrikesminister , vars tragiska död har motiverat tillkomsten av detta program. Priset kommer att ges namnet . Representanter för har varit styrelsens forne ledamot professor , statsvetenskapliga institutionen vid , och den nuvarande ledamoten professor samt från kansliet . Efter att programmet utlysts i stora delar av mottog VolkswagenStiftung 80 ansökningar, och 40 av dessa klarade en första sållningsprocess. Vid en så kallad som ägde rum i den 20 genomfördes intervjuer med samtliga kandidater. 26 unga ansikten kunde beredas plats i programmet , och av dessa finansierar sju unga forskare. Dessa är följande: . de Vreese, ASCor, . Framing a secure Europe in news and public opinion: The reporting and impact of news media on public opinion and support for a common European defense and security policy. Forging a European Capability? European and Transatlantic Defense Industrial Relations in the 2000s. of Politics and International Relations Royal Holloway, . The Europeanisation of National Strategic Planning: National and European Union level policy adaptation and maladaptation within the framework of Security and Defence Policy. , CEPS, . The Europeanization of the EUs Greater Neighbourhood: Principles and Mechanisms. Promoting Democracy in the Eastern Neighbourhood: In search for a responsive and effective EU strategy. of Political Science, . : Regionalism and EU Foreign and Security Policy towards its Neighbours. Common Foreign and Security Policy in Practice: The EU in the Great Lakes. A comparative analysis of EU foreign and security policies in , and DR . har även programmet utlysts en andra gång, och mottog inte mindre än 109 ansökningar. Av de sökande inbjöds 44 att delta vid programmets andra som genomfördes i . arrangerades konferensen av RJ. var värd för evenemanget som hölls i institutets nya lokaler. Temat för konferensen var Europe in the World: A Globalised Perspective. Under konferensen identifierades ytterligare 23 unga forskare till programmet. Av dessa finansierar stiftelsen sex personer. Dessa är följande: Policy Learning in Union on : The Case of Externally Assisted Reform. Coherence and effectiveness of CFSP/ESDP in the Western (19912005). , (), . The Europeanisation of EU arms exports How has the EU Code of Conduct on changed the arms export policies of EU? , Studies (SOAS), . : A New Opportunity for Multilateral Cooperation between Union and West ? , Political Science and International Studies, . De-Securitizing Foreign Policy Unpacking The Impact Of Europeanization: The Case. Can European security become a transnational public good? Lessons for a future ESDP. har uppmärksammat arkivens, bibliotekens, museernas och de lärda verkens roll i forskningen om vårt kulturarv och om de historiska perspektiv som sträcker sig bortom samtidshistorien. Stiftelsen har bland annat arrangerat konferenser för att diskutera frågor om forskning i anslutning till dessa myndigheter och avser att ytterligare följa utvecklingen inom dessa områden bland annat genom den nya områdesgrupp som skall fokusera forskning om för- och tidigmodern tid. De olika satsningar som RJ gjort genom så kallat infrastrukturellt stöd inte minst alla digitaliserings- och databassatsningar har varit ett sätt att tydligt markera dessa institutioners betydelse för forskning inom humaniora och samhällsvetenskap. Stiftelsen har även mött behovet av att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda och att härigenom stimulera till ökad forskning på material i museernas samlingar genom ett forskarutbildningsprogram för museianställda, , i samarbete med Kungl. hölls på initiativ av och RJ ett diskussionsseminarium om så kallad långsiktsmotiverad forskning inom kultursektorn med deltagande av dåvarande kulturministern och hennes statssekreterare samt ett antal företrädare för de lärda verken, centrala ABM-institutioner och berörda departement. Bakgrunden till att detta möte hölls var problemet som innebär att långsiktigt motiverade projekt ofta i form av tillrättaläggande av forskningsmaterial i museer och arkiv har svårt att finna såväl uthålliga arbetsformer som ett uthålligt säkerställande av finansieringen, såsom det formulerades i inbjudan till överläggningarna. Diskussionen inleddes med två föredragningar av forskningssekreterare , RJ, respektive professor , , och den diskussion som följde fokuserade de principiella problemen. En förhållandevis stor samstämmighet rådde beträffande dessa frågors vikt, och man ansåg allmänt att denna diskussion borde fortsätta och bli mer konkret så även från ministerhåll. Det nätverk som härmed kom att formas har fått arbetsnamnet 2 juni-rörelsen. De ursprungliga inbjudna institutionerna var , Kungl. , , , , , i , Statens ljud- och bildarkiv samt . och Statens ljud- och bildarkiv har senare visat sig inte vara intresserade av att fortsätta diskussionen. Lunds universitetsbibliotek har däremot tillkommit i nätverket. Från dessa diskussioner och de inkomna redovisningarna kring angelägna projekt fanns några genomgående iakttagelser som RJ och tog fasta på för att utforma ett förslag för de i nätverket ingående institutionerna att reagera på. Det gällde frågorna om allmän vetenskaplig kompetenshöjning, kompetensöverföring mellan generationer samt möjligheten att utnyttja existerande samlingar för intern forskning inom myndigheterna. lade finansiärerna fram ett förslag om en postdoktoral satsning enligt traineemodell. Samtliga intressenter reagerade positivt på detta och inkom med en rad konstruktiva synpunkter. För att bidra till nyrekryteringen av forskarutbildad personal hos ovanstående organisationer föreslog finansiärerna ett postdoktoralt program där respektive myndighet erhåller medel för att täcka två tjänster om . Dessa tjänster skall utnyttjas för forskningsverksamhet via nyanställd disputerad personal. Extern rekrytering skall vara prioriterad. Resterande tid om skall utnyttjas för tjänstgöring inom myndigheten och bekostas av densamma. De olika forskningsprojekten skall utgå från ett lokalt behov av att bearbeta de interna samlingar som respektive myndighet ansvarar för i bokbestånd, magasin och arkiv. Handledningen i myndighetens ordinarie arbete, inklusive introduktion i samlingarna, skall ske via en erfaren tjänsteman som helst har vetenskaplig meritering (traineesystem). Myndigheten skall stå för alla overheadkostnader. En utvärdering skall ske i slutet av den första anställningsperioden inför fortsatt anställning . Denna utvärdering består dels av en skriftlig rapport från forskaren, dels av ett utlåtande från organisationen. Dessa tjänster skall övergå till att bli tenure track-anställningar. Om den anställda forskaren uppnår docentkompetens och visar skicklighet i den övriga tjänstgöringen skall anställningen, efter en andra utvärdering, kunna övergå i tillsvidareanställning vid organisationen med forsknings- och utvecklingsarbete i tjänsten. Detta program kommer att lanseras . Stiftelsen instiftades genom beslut. På 40-årsdagen av denna sin formella tillkomst anordnade RJ en jubileumskonferens i förstakammarsal. Temat för konferensen var utvärderingen av stiftelsens arbete under , Hinc robur et ? En forskningsstiftelses handel och vandel och RJs roll i det forskningspolitiska landskapet. var titeln på det framtidsseminarium som Stiftelsen ordnade för att avsluta jubileumsåret. Det arrangerades för att fira 40-årsdagen av stiftelsens första styrelsemöte , men också för att vända blickarna framåt inför kommande decennier. Ordförande inledde genom att kort berätta om jubileet och RJs historiska roll inom humanistisk forskning som en sambandscentral mellan dået, och framtiden. Hon påtalade vidare hur få () som disputerar som senare får forskartjänster via universiteten. Därigenom står det alldeles klart att livskraftig forskning är avhängig av bidrag. I den miljön är en aktör som envist och ihärdigt främjar den svenska humanistiska forskningen, sade . Den påföljande diskussionen hölls i form av paneldebatter i fyra sessioner, ledda av moderatorerna och . Publiken, bestående av cirka 200 akademiker och politiker, bidrog till debatten genom inlägg och frågor inom de fyra samtalsområdena Globalisering och framtid, Lärande och minne, Språk eller cultural studies och Att skriva om självbilden för humaniora och samhällsvetenskap. Dagen avslutades med att och (STINT) delade ut sju Pro i hörsal till unga och lovande forskare inom humaniora och samhällsvetenskap, och till ceremonin spelades en specialkomponerad fanfar av musikanterna Trio Trombumba con . Som förspel och mellanspel till dagens paneler underhöll dansare från E.L.D.Event. Morgonkaffet avbröts av en oannonserad föreställning om minnet och kroppen framförd av . Efter lunchen i hörsalens foajé introducerade koreografen , en duett mellan en ensam kvinna och ljus, inspirerad av koreograf resa till . Dansen blev ett mycket lyckat avbrott och komplement till den intellektuella diskussionen som fyllde dagens alla sessioner. uppträdde även komikern med två specialskrivna monologer som båda blev mycket uppskattade. I den första framträdde han som kommunalrådet från kommun som pratade om olika satsningar på humaniora; därefter var det , den av Jubileumsfonden förbisedde arge mannen från Anonyma Humanister, som tog till orda. I samband med framtidsseminariet lanserades även RJs uppdaterade logotyp. Logotypen renritades av kopierande och fick en uppfräschning. Dessutom har stiftelsen förnyat sin grafiska profil överlag. I samband med flytten av kansliet, till nyrenoverade lokaler vid , kommer denna process att vara fullbordad, till exempel med en uppdaterad hemsida både vad gäller utseende och struktur. Vid jubileumsårets slut gav RJ ut en bilaga där forskningen som stiftelsen stöder presenterades. Artiklarna bestod av en bred samling intervjuer, med till exempel , före detta doktorand i forskarskolan i språk, numera lektor i franska på , , som varit Pro Futura-stipendiat i en tidigare satsning, och ordföranden och VD . Därutöver redovisades flera forskningsprojekt som RJ stött i populärvetenskapliga artiklar, till exempel arkeologen forskning om tidiga bosättningar i övre inland, CIND:s (av innovationer och näringslivsomvandling) forskning om det svenska musikundret och Swedia 2000-projektet som skall ta reda på hur det står till med de svenska dialekterna . Bilagan inleddes med en kolumn av och med en ledare av talman . har det rasat en debatt i medierna om den humanistiska forskningens kvalitet och roll i samhället. Det har hävdats att svensk humanistisk forskning inte i tillräcklig grad deltar i det internationella samtalet, och att den i detta avseende hävdar sig sämre än vad som är fallet i våra nordiska grannländer, vilka också verkar inom begränsade språk- och kulturområden. Diskussionen har delvis sin grund i att humanister och delar av samhällsvetenskaperna fått svaga resultat vid bibliometriska analyser, alltså citeringar i internationella tidskrifter och böcker, det gängse måttet för att mäta graden av internationalisering och kvalitet inom naturvetenskap, teknik och medicin. Ett stort antal företrädare för humaniora har tagit till orda i debatten. Vissa har främst fokuserat på självförsvar och menat att de internationella citeringarna inte är relevanta för den forskning som tar upp frågor som rör vår svenska (eller nordiska) kulturkontext. Andra har hänvisat till brist på resurser. Massutbildningen vid universitet och högskolor har medfört gradvis minskat utrymme för forskning i tjänsten och ett stort beroende av externa anslag. Åter andra har mer självkritiskt vidgått att internationaliseringen är för svag, att svenska humanister inte bara får nöja sig med att som ibland sker referera till eller låna teorier och metoder från den internationella arenan, men sedan inte återföra sin resultat som inlägg i ett internationellt samtal. Denna typ av frågor står på agendan i det samarbete som inletts i en arbetsgrupp bestående av företrädare för , , FAS och RJ. Professor , vice GD vid VR, är gruppens ordförande. Diskussionerna syftar till att förstärka och tydliggöra humanioras och samhällsvetenskapernas roll i den forskningspolitiska diskussionen, men också till att finna vägar till att förbättra kvalitetsmått och internationalisering. RJs representanter i arbetsgruppen är VD , forskningsdirektör och forskningssekretare . Områdesgruppen har sammanträtt och arrangerat ett antal seminarier. ordnade områdesgruppen ett seminarium med utbildningsutskott Universiteten i kunskapssamhället. ordförande ledde seminariet som inleddes med ett anförande av universitetskansler under rubriken alltiallo: Universitetens många uppdrag. Därefter talade universitetsdirektör , , med utgångspunkt i en rapport från ett OECD-projekt: On the Edge: Securing a Sustainable Future for Higher Education. Statsvetaren från reflekterade med en rad exempel över temat Akademisk frihet i dagens utbildning och forskning. Det inledande föredragspasset avslutades med en provocerande appell av , Universiteten i kunskapssamhället: utmaningar i kort och långt perspektiv. Därefter vidtog en diskussion som inleddes med några korta kommentarer av rektor professor , , professor , ordförande i , och , ordförande i . Tillsammans med arrangerades ett seminarium i kring humanioras ställning vid universiteten under rubriken en oändlig resurs. , professor i filmvetenskap vid , talade om Humaniora en oändlig resurs, , professor i litteraturvetenskap och forskningsledare för vid , om problemet Humaniora ändliga resurser och professor , , reflekterade under . Moderator för seminariet var kulturredaktören (ledamot i konsistoriet för ). Hon ledde ett samtal mellan de inbjudna talarna och ytterligare ett antal inbjudna forskare (professorerna ). Detta seminarium ville vara en del av den kritiska självprövning som efterlyst i dessa frågor i en DN-krönika under vårvintern. Vid detta seminarium presenterades också bok och naturvetenskap. Med anledning av den forskningspolitiska propositionen genomförde RJ i samarbete med Kungl. och en hearing som ställde frågan Ger propositionen förutsättningarna för att skall vara en ledande forskningsnation?. Från RJ medverkade och professor . Hearingen ägde rum på Kungl. och direktsändes i . En större forskningspolitisk konferens arrangerades på Kungl. med som organisatör: och konkurrenskraft en mångsidig relation. Vid denna konferens diskuterades den stora forskningsrapporten om de så kallade löntagarfondsstiftelserna (inklusive Kulturvetenskapliga donationen) I den absoluta frontlinjen: En bok om forskningsstiftelserna, konkurrenskraften och politikens möjligheter. Rapporten presenterades av några av dess författare: , , och . En utförlig kommentar gavs sedan av , forskare vid Nifustep (Norsk institutt for studier av forskning og utdanning. Senter for innovasjonsforskning) i , som också gick i dialog med författarna. Som moderator fungerade . Han ledde därefter ett estradsamtal, som sökte svara på frågan Vad kan stiftelserna göra?, med företrädare för fyra olika konstellationer: forskningsstiftelserna (, , , Mistra, och , ), forskningsråden (, , , VR), universiteten (, , , ), institut näringsliv (, STFI-Packforsk, Köysti Tuutti, ). Avslutande reflektioner och perspektiv gavs av , forskningsråd, ständiga representation i EU, och , planeringschef på och . Då diskuterades uppsats har vi det med beredskapen ? Utbildning och forskning som modern försvarspolitik ur festskriften till i rättan tid. Därefter inledde en diskussion om hur forskarna analyserar och försöker lösa problemen i sin egen sektor. Sedan diskuterades ett förslag till slutrapport om områdesgruppens arbete utarbetat av och . I omarbetad form framlades denna för vid dess sammanträde . Vid detta sammanträde rapporterade även om två pågående utredningsprojekt om framtidens universitets- och högskolesystem. Ett projekt är initierat av Kungl. och ett av i samarbete med RJ. I det förra projektet är vice ordförande. I det senare projektet med namnet Universitet 2010 är han ordförande, och projektgruppen består av följande företrädare för sektorn: ordföranden i SULF professor , rektorerna , universitetskansler , generaldirektör , VD och med SUHF:s förre generalsekreterare som sekreterare. Detta projekt skall belysa övergripande frågor om finansiering, profilering, karriärvägar, ledning, forskningsanknytning, kvalitet. Föreningen med uppgift att skapa en öppen dialog mellan allmänhet och forskare har stötts av RJ inom ramen för områdesgruppens budget, liksom förberedelsearbetet inför en större konferens, Globalization and Learning: , i samarbete med , , och i . Konferensen ägde rum på . Som talare medverkade bland andra professorerna . , och . Vidare deltog som ordförande i ett panelsamtal om Teacher Education and preparation for the future. I panelen deltog rektor , KMH, rektor , KTH, rektor , i , professorerna of the , , , of , , och Stanton Wortham, of , . avrapporterade arbetet med ett studie- och forskningsprogram om lärandeprocesser vilket stöddes av RJ och . Detta projekt har lett fram till att ett forskningsprogram om lärande och minne kommer att utlysas i samarbete med och vid . Avslutningsvis kan konstateras att områdesgruppen, som haft en total omslutning om , har fungerat som en nationell seminariekoordinator för forskningsprojekt och projektidéer inom detta fält efter nedläggningen av Rådet för forskning om universitet och högskolor. Dessutom har gruppen genom symposier och bokprojekt i någon mån tillsammans med RJs övriga internationella engagemang i hög grad bidragit till att kontakter med omvärlden bibehållits och kanske till och med förstärkts . Områdesgruppen har sammanträtt . Arbetet med att stärka landets olika forskningsmiljöer inom gruppens ansvarsområde har fortskridit vid respektive lärosäte. har , , och beviljats medel för att stärka sina profiler. Längst i detta arbete har man kommit vid där man fattat beslut om att skapa en ny enhet med beteckningen at (). De ingående institutionerna är , av människans villkor samt socialantropologiska institutionen. De tre institutionerna är alla inriktade på globala studier och studier i det globala rummet, men med olika perspektiv och utgångspunkter. Globalisering och studier i det globala rummet blir angelägna kunskapsfält för , och ambitionen är att skapa en framstående och i ett nordiskt sammanhang unik tvärvetenskaplig miljö för både forskning och utbildning, med ökad samverkan inom samhällsvetenskaplig fakultet men också för fakultetsöverskridande samarbeten. at flyttade in i sina nya lokaler vid , och närvarade då SGSGU formellt invigdes av rektor . I förstakammarsalen arrangerade RJ och områdesgruppen tillsammans med Sällskapet riksdagsmän och forskare () ett evenemang inom ramen för årliga framtidsvecka.