frsrdg · GT04NR1 · 2006-03-09 00:00:00 — svenska delegations berättelse angående verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet och planering . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 57:e session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 3 Dialog med de nordiska talmännen14 4 Ett utan gränshinder16 5 Ny nordisk kulturpolitik21 6 Samarbetet i nordområdena24 7 Gemensamt möte med i Pärnu 8 57:e session i 9 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén37 Fremstillinger og rekommandasjoner, interne vedtak 200564 Baltiska Församlingens och femte gemensamma möte i Pärnu81 Program för arbete 200687 Nordisk Råds budgetramme for 200691 och bedriver ett omfattande regionalt samarbete i . Det politiska samarbetet bygger på gemensamma värderingar och en vilja att uppnå resultat som bidrar till en dynamisk utveckling och ökar kompetens och konkurrenskraft. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring med djupa rötter av gemensam historia, kulturella traditioner, geografiskt läge uppe i norr, likartade levnadsvillkor och samhällsutveckling. Samarbetet syftar till att öka gemenskapen mellan de nordiska länderna och deras befolkningar. Särskilt viktigt är att undanröja olika former av gränshinder som försvårar den fria rörligheten i . är en utmaning för det nordiska samarbetet att fördjupa den interna nordiska dialogen om internationella och särskilt europeiska frågor. I en globaliserad ekonomi kan utveckla ett tätare inre samarbete och underlätta för individer och verksamheter att röra sig mellan länderna. Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt tre självstyrande områden , och . inrättades 1952 och 1971. Den grundläggande ramen för samarbetet är . har 87 medlemmar valda av respektive parlament. Det nordiska parlamentariska samarbetet syftar till att främja politisk, kulturell, ekonomisk, miljömässig, social och annan utveckling i och norra . utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet framlägger inför rådet. På den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller de nordiska ländernas regeringar. Rådet kontrollerar också att regeringarna genomför de av rådet antagna rekommendationerna. I möts representanter för de nordiska ländernas regeringar för politiska diskussioner och beslut i olika nordiska samarbetsfrågor. En del av ministerrådets initiativ tas genom ministerrådsförslag till . Beslut i ministerrådet måste vara enhälliga eftersom samarbetet är mellanstatligt och inte överstatligt. I vissa fall måste besluten dessutom godkännas av respektive lands parlament. Ett särskilt ansvar för de nordiska frågorna har respektive lands nordiska samarbetsminister. Det yttersta ansvaret för regeringarnas samarbete har de nordiska statsministrarna. Vid årliga session möts parlamentariker och ett stort antal regeringsrepresentanter i dialog om nordiska frågor. Parlamentarikerna i beslutar på den årliga sessionen om vilka frågor som skall prioriteras. utarbetas ett arbetsprogram för rådets verksamhet. Rådet skall vara initiativtagare och pådrivare i angelägna frågor. har rådet prioriterat att arbeta för att avlägsna gränshinder, stärka i , medverka till brobygge mellan EU/EES och samt stödja en hållbar utveckling i , Barents och Västnorden. De dagsaktuella politiska prioriteringarna för framgår av det s.k. ordförandeskapsprogrammet. Det land som har ordförandeskapet i ministerrådet utformar ett handlingsprogram , och landets statsminister presenterar detta på rådets årliga session. Rådets parlamentariker ges därmed möjlighet att ge sin syn på handlingsprogrammet. Viktiga frågor som ministerrådet presenterat är åtgärder mot gränshinder, åtgärder för att främja forskning och innovation samt för att värna om den nordiska miljön och kulturen. Samstämmigheten mellan Nordiska ministerrådets och prioriteringar är ofta mycket stor. Nya samarbetsprogram, modernisering av organisationen och lättnader för nordbornas rörlighet i är några av resultaten av det nordiska samarbetet 2005. Nordiskt samarbete i tiden Moderniseringen av innebär bl.a. att det finns elva ministerråd i stället för arton. Några ministerråd har slagits ihop och några ministerråds arbetsuppgifter har tagits över av kvarvarande ministerråd. Avsikten är att få till stånd en ökad grad av fokusering av samarbetet. Även det nordiska kultursamarbetet har präglats av moderniseringsarbete i syfte att skapa ett samarbete som är mer flexibelt och öppet för nya arbetsformer. har fört diskussioner om reformering av samarbetet, främst med de nordiska parlamentens talmän, om en bättre nationell förankring av det nordiska samarbetet. De nationella fackutskottens roll i detta samarbete och tidpunkten för rådets sessioner är frågor som varit föremål för dialog. Viktiga steg för roll som brobyggare med men också med andra grannar har tagits . Samarbetet med , och som likvärdiga partner konsoliderades . Informationskontoren i de tre baltiska länderna fick en ny inriktning och omvandlades till ministerrådskontor. och höll sitt femte gemensamma möte och beslöt att inleda ett mer utskottsbaserat samarbete fokuserat på sakfrågor. Ett resultat av mötet är antagandet av ett gemensamt arbetsprogram. Samarbetet med sattes i fokus och ett nytt program antogs av både och . Det nya Rysslandsprogrammet satsar på demokratiutveckling, gränsöverskridande samarbete, forskning och innovation, IT-samarbete, social- och hälsofrågor samt miljösamarbete. För att programmet skall kunna genomföras på ett bra sätt har från ryskt håll framförts önskemål om att utveckla ett rysk-nordiskt partnerskap. Genom beslut att stödja exiluniversitetet European Humanities i kom också frågan om stöd till demokratiseringsprocessen i upp på den nordiska dagordningen. På sessionen i antogs ett nytt näringspolitiskt samarbetsprogram, nytt samarbetsprogram för jämställdhet, ett handlingsprogram om design för alla och förslag till åtgärder för att stödja offren för trafficking. Det nya samarbetsprogrammet för jämställdhet Med fokus på kön är målet ett jämställt samhälle tas teman som kön och makt och kön och ungdom upp till behandling. Den nordiska jämställdheten, som kan vara en förebild i världen, är ständigt föremål för diskussion i det nordiska samarbetet. har antagit en jämställdhetsplan för sitt eget arbete, och i ministerrådet finns klara riktlinjer för fördelningen av kvinnor och män i nordiska samarbetsorgan. Forskning, ett arktiskt universitet, klimatförändringar, miljögifter och ursprungsbefolkningens situation ingår i ett nytt nordiskt samarbetsprogram för . Näringslivets gränshinder uppmärksammades särskilt . Ett virtuellt skattekontor etablerades efter ett svenskt initiativ. Vidare etablerades en digital arbetsförmedling i och en näringsportal. Den tidigare statsministern presenterade vid sessionen en rapport arbejdsplads ét hjemmemarked en fortsättning i arbetet för att begränsa gränshinder i . Arbetet med att följa upp denna rapport kommer att ha hög prioritet . Under sessionen presenterades rapporten som global vinderregion. Rapporten konstaterar att nordiska värderingar och välfärdsmodellen som grund för tätposition i den globala konkurrensen behöver understödjas av åtgärder för bättre mobilitet och gemensamma satsningar på forskning och innovation. Rapporten som kan ge bidrag till den nordiska konkurrenskraften kommer att behandlas . Nya handlingsprogram för miljö och energi, satsningar på en sund kosthållning för att bekämpa fetma och livsstilssjukdomar, marin forskning, kustfiskets framtid och EU:s kemikaliedirektiv är delar i strategin för ett hållbart som särskilt uppmärksammats . Handlingsplanen för det nordiska energisamarbetet slår fast att det nordiska samarbetet aktivt skall bidra till utformningen av energipolitiken i och . De nordiska parlamentarikerna har uttalat starkt stöd för EU:s nya kemikaliereform Reach och för att påskynda arbetet med den internationella kemikaliestrategin SAICM. Kultursamarbetets reformering innebär att nio av samarbetets tjugo kommittéer läggs ned, men deras funktioner kommer att vidareföras på annat sätt i den nya strukturen. Reformen skall frigöra medel för stöd till en bredare utväxling av konstnärer och konst mellan länderna och skapa möjligheter till nya satsningar och program. En stor skandinavisk designutställning har visats på olika håll i världen, och ett nytt nordiskt kulturpris har inrättats . Priset tilldelades filmen , en film om det danska klassamhället. Satsningen på en gemensam nordisk paviljong på världsutställningen i 2005 blev framgångsrik och många kulturarbetare och artister bidrog med inslag om jämställdhet, forskning och innovation. kommer att hålla tre rådsmöten samt en session i i . Presidentskapet innehas av . arbetsprogram framgår av bilaga 5. För att uppnå de uppsatta målen för verksamheten är det viktigt att rådsmedlemmarnas nationella utskottstillhörighet med de kontaktnät och erfarenheter detta innebär tas till vara i största möjliga utsträckning också i rådets arbete. Rådet strävar efter att få till stånd en jämn könsfördelning i alla sina aktiviteter. Att avlägsna gränshindren och vidareutveckla samarbetet mellan de nordiska länderna är en av rådets kärnfrågor. Den är av grundläggande betydelse för det nordiska samarbetets trovärdighet. kommer att följa upp Nordiska ministerrådets arbete med att avskaffa gränshinder och följa upp sin egen handlingsplan för detta arbete. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att de gränshinder som redan är identifierade skall få en lösning. , särskild gränshindersamordnare, avslutade sitt arbete vid sessionen 2005 och redovisade att det fortsatt finns många gränshinder att riva. Några som vi kommer att sätta särskilt fokus på är förtidspensioner, dubbelbeskattningen av pensioner, bankavgifter, ställningen för tredjelandsmedborgare, studeranderabatt på transporter och telefonavgifter. Vidareutveckling av det nordiska samarbetet En levande organisation måste ständigt vara under förändring för att möta utmaningar såväl inom som utanför den egna organisationen. har en dialog förts mellan rådet och de nationella parlamentens talmän om arbetsmetoder, roll och nationell förankring. kommer resultatet av de förda diskussionerna att realiseras. Årliga möten mellan de nordiska talmännen och rådets presidium där det årliga arbetsprogrammet och budgeten för samarbetet finns på dagordningen planeras. Arbetet med att öka förankringen av det nordiska samarbetet i parlamenten fortsätter genom att få till stånd en bättre personunion mellan utskott i rådet och i nationellt parlament. Vidare planeras möten med deltagande från såväl rådets utskott som de nationella parlamentens utskott där aktuella politikområden, som man i förväg gemensamt kommit överens om, diskuteras. Beroende på vilket aktuellt politiskt tema som diskuteras kan också i förekommande fall representanter för Baltiska församlingens utskott och de tre baltiska ländernas parlamentsutskott inviteras. Rådet vill också utveckla sessionen till ett nordiskt toppmöte med deltagande av stats- och utrikesministrar och partiledare i de nordiska länderna. Generaldebatten i öppnas för andra parlamentariker än de som sitter i . kommer också att intensifiera sitt samarbete med andra partner som , och Ungdomens Nordiska Råd. Avsikten med ett årligt arbetsprogram är att åstadkomma en fokusering på ett mindre antal aktuella frågeställningar och aktiviteter. Miljö- och naturresursutskottet kommer att fokusera på åtgärder mot övergödningen av och tillstånden i haven och vattenmiljöerna i bredare perspektiv. EU:s arbete med en europeisk maritim strategi kommer att uppmärksammas speciellt liksom frågan om radioaktivt avfall. Medborgar- och konsumentutskottet kommer att ägna stor uppmärksamhet åt frågor som berör organiserad kriminalitet och jämställdhet och här särskilt i syfte att bekämpa alla former av människohandel med särskilt fokus på trafficking för sexuella ändamål. Hotet mot den personliga integriteten i samband med bekämpandet av terrorism kommer också att aktualiseras. kommer att fortsätta sitt arbete med frågor som rör utflyttning av verksamheter. Likaså kommer gränshinder i näringslivet att vara ett centralt tema. Andra frågeställningar är infrastrukturen i , och särskilt då i våra utkantsområden, och klimatförändringarnas påverkan på näringslivet i . skall granska den nordiska psykiatriska vården bl.a. genom en konferens som kan ge erfarenhetsutbyte om nationella satsningar. För att säkra välfärden vill utskottet också undersöka hur den nordiska välfärdsmodellen kan kombinera en åldrande befolkning med en föränderlig samhällsstruktur. Utskottet kommer också att fokusera på den nordiska folkhälsan. Kultur- och utbildningsutskottet kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt de nordiska språken och den nordiska språkförståelsen. Nordiska ministerrådets förslag till ny form och struktur för det nordiska kultursamarbetet kommer också att följas med stor uppmärksamhet. Många organisationer är verksamma i närområden. Det är angeläget att verka för en koordinering så att den samlade effekten av detta arbete blir så effektivt som möjligt. I norr har Arktis- och stor betydelse för regionen. strävar efter att via sina representanter driva frågor som är aktuella i rådet i dessa forum. I öster samarbetar med . I stället för stora gemensamma möten för hela församlingen kommer de två församlingarnas utskott att samarbeta om konkreta sakfrågor och gemensamma politiska initiativ kan bli aktuella. Viktiga samarbetsfrågor är kampen mot människohandel och åtgärder för att komma till rätta med övergödning. kommer att verka för en fördjupning av samarbetet kring . Den permanenta parlamentariska kommittén har fått förstärkt mandat och förstärkt sammansättningen genom deltagande från riksdag och . Även här är miljön i en prioriterad fråga. Rådet skall också vidareutveckla sitt samarbete med , både med Statsduman och samt med Nordvästra parlamentariska sammanslutning. Samarbetet med sker också inom ramen för Östersjösamarbetet. Det norska ordförandeskapets prioriteringar Det norska ordförandeskapsprogrammet i rubriceras Det nye : Fornyelse og samarbeid i . Huvudprioriteringarna är samarbete i nordområden, den nordiska välfärdsmodellen och kunskap och förnyelse. Det nordiska samarbetets budget Nordiska ministerrådets årliga budget är ca . Pengarna skall användas till det samarbete länderna enats om på olika områden. beslutar om budgetramen medan enligt kan påverka innehållet i budgeten. skall, om inte särskilda skäl föreligger, genomföra de förslag till ändringar inom budgetramen som föreslås av . De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel som gör bidraget proportionellt mot varje lands bruttonationalprodukt. andel i den nordiska budgeten utgör . Slår man ut kostnaden för det officiella nordiska samarbetet på alla invånare i så kostar det ca per invånare och år. budget uppgår till ca , som framgår av bilaga 6. Pengarna används till rådsorganisationen och rådssekretariatets verksamhet. I budgeten ingår också stöd till de fyra partigrupperna inom , stöd till Ungdomens Nordiska Råd och journaliststipendier. Samma fördelningsnyckel som för tillämpas. Såväl som Nordiska ministerrådets budget fastställs av de nordiska samarbetsministrarna respektive presidium och underställs de nordiska parlamenten för godkännande. svenska delegations budget uppgår till . Delegationen och dess arbetsutskott svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit () och vice ordförande (). I arbetsutskottet har, förutom ordförande och vice ordförande, (), (), Skånberg (kd) och () ingått. Delegationen har under verksamhetsåret hållit sju möten och arbetsutskottet sju möten. Uppföljning och förankring av rekommendationer har huvudfrågan vid delegationens möten varit uppföljningen av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . I enlighet har delegationen som ett led i arbetet för att förankra det nordiska samarbetet i , och för att driva på genomförandet av rådets rekommendationer, utsett särskilt ansvariga medlemmar i delegationen för varje rekommendation. Vid delegationens möte lämnades en redogörelse för initiativ med anledning av rekommendationerna. Vid detta möte diskuterades även hur man kunde säkerställa att de rekommendationer som delegationen översänder till relevanta utskott verkligen kommer till utskottspresidiernas och utskottsmedlemmarnas kännedom. Delegationen kommer fortsatt att följa upp detta. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat frågor som är av vikt för det nordiska samarbetet. De motioner som väckts om nedläggning av har stärkt delegationens uppfattning om vikten av att synliggöra resultaten av det nordiska samarbetet i . Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har följt samarbetet inom genom en fortlöpande dialog med den nordiska samarbetsministern och statssekreterare om aktuella frågor på regeringssidan. Dialogen har särskilt handlat om det fortsatta arbetet med avlägsnandet av gränshinder i , behovet av en mera överskådlig budget för det nordiska samarbetet och vikten av det parlamentariska inflytandet på denna, organisationsförändringen inom där antalet ministerråd minskas från 18 till 11, den nya strukturen för det nordiska samarbetet på kulturområdet samt det fortsatta arbetet inom närområdet med ett nytt Rysslandsprogram och ett arktiskt program. Dialog med de nordiska talmännen Dialogen med de nordiska talmännen om det nordiska samarbetet har fortsatt även detta år och har övergått från en mera allmän dialog om det parlamentariska samarbetet i norra till att mera specifikt gå in på arbetsformer och kostnaderna för det nordiska parlamentariska samarbetet. Delegationen har , och , mött talman för en dialog bl.a. om hur det nordiska samarbetet bättre kan förankras i . Talmannen har till delegationen, gruppledarna och utrikesutskottet översänt ett brev med anledning av att han tillsammans med den norske stortingspresidenten besökte varvid kritik uttrycktes mot det arbete som utförs inom ramen för det officiella nordiska samarbetet för att avlägsna gränshinder. Delegationen har för avsikt att arbeta vidare med frågan. Som ett led i 100-årsmarkeringen av unionsupplösningen möttes de svenska och norska delegationerna till ett gemensamt möte i . Konflikten mellan och löstes i och med att Mosskonventionen undertecknades . Undertecknandet ägde rum i det som kallas Konventionsgården och utgjorde början på en fredlig samexistens inom ramen för den union som skulle vara . Vid det gemensamma mötet i underströk ordförandena för både de svenska och norska delegationerna värdet av det goda grannskapet mellan länderna och vikten av ett fortsatt nordiskt samarbete för att undanröja gränshinder och underlätta kontakterna mellan de nordiska medborgarna. Delegationsordförandena underströk även behovet av att förankra de nordiska frågorna i den nationella politiska dagordningen. Dagen före det gemensamma mötet deltog () och () som inledare i ett fredsseminarium för ca 200 ungdomar från hela världen. med hot om krigshandlingar undertecknade och stats- och utrikesministrar i Frimurarlogen i en överenskommelse om en fredlig upplösning av unionen mellan de två länderna. Som ett led i markeringen av den fredliga unionsupplösningen förlades höstmöten till . En särskild markering av unionsupplösningen arrangerades i Frimurarlogen där talman och stortingspresidenten talade om sin syn på värdet av de goda kontakterna i och uttryckte sin tillfredsställelse över det livliga utbyte som ägt rum mellan och utskott . och körer inledde och avslutade markeringen med skönsång. utdelas och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del . Fyra svenska journalister fick dela på stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt det nära samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i . medverkade vid ett seminarium om den nordiska alkoholpolitiken tillsammans med , medverkade vid ett frukostseminarium om den nordiska skatteportalen och medverkade vid ett frukostseminarium om dansk arbetsmarknadspolitik. På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där av naturliga skäl intar en särställning. Hallå är en informationstjänst som hjälper människor som hamnat i kläm mellan de nordiska ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vid flytt, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Genom regelbundna rapporter från Hallå får delegationen information om de problem människor stöter på när de rör sig över de nordiska gränserna. Hallå samarbetar även med de gränsregionala informationstjänsterna. parlamentariska stipendieprogram inleddes för att främja parlamentariskt samarbete med och utvecklingen av parlamentarisk demokrati i närområden. De baltiska ländernas inträde i Europeiska unionen innebar att stipendieprogrammet, i likhet med övriga insatser inom ramen för närområdessamarbetet, koncentreras till nordvästra , och ett stipendieprogram för ryska parlamentariker kommer att genomföras . Delegationen har fortsatt att stödja det arbete som utförs inom ramen för manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande, våld mot kvinnor och för jämställdhet, bl.a. genom att stödja det seminarium om en jämställd riksdag som manliga nätverket arrangerade den 1juni. Vid möten i kommer det gemensamma mötet att arrangeras i samarbete med manliga nätverket på temat människohandel. Den schleswig-holsteinska lantdagen ordnar ett s.k. Kieler-Woche-Gespräch. svenska delegation har i uppdrag att utse en eller två deltagare till detta arrangemang. Temat för var Identitet, realitet, finalitet Var står EU efter utvidgningen? deltog i arrangemanget. 3 Dialog med de nordiska talmännen Dialogen mellan stortingspresident (efter valet stortingspresident ), som företrädare för talmännen för de nordiska ländernas parlament, och president har fortsatt också . Viktiga diskussioner har här varit hur arbetet i olika parlamentariska samarbetsorgan i vår del av världen skall kunna samordnas så att resurserna används effektivt, hur det nordiska samarbetet bättre kan förankras i de nationella parlamenten och kostnaderna för . En annan viktig fråga i dialogen har varit de nationella fackutskottens deltagande i det nordiska samarbetet. Beträffande frågan om effektivisering av arbetet i olika interparlamentariska samarbetsorgan är och parlamentspresidenterna överens om att det inte bör skapas nya interparlamentariska organisationer. En arbetsgrupp inom presidium, den s.k. Framtidsgruppen, har särskilt diskuterat frågor som berör interna arbete, och gruppens konklusioner kan sammanfattas i fyra punkter. En bättre förankring i de nationella parlamenten av det nordiska samarbetet bl.a. genom ökat samarbete och informationsutbyte mellan fackutskott och relevanta utskott i de nationella parlamenten. En effektivisering av rådets arbete som frigör resurser för mer flexibla insatser, som tar hänsyn till den förändrade arbetssituationen, bl.a. genom att involvera de nationella parlamentens fackutskott i samarbetet mellan de nordiska länderna och övriga Östersjöstater. En samordning av tidsplanerna för de nordiska parlamenten, så att de parlamentariker som är involverade i arbete kan fullgöra sina uppgifter i rådet utan att försumma sina uppgifter i det egna parlamentet. En klar budgetframställning från rådet som visar hur pengarna disponeras och vilka mål som prioriteras. Vid samlade möten i presenterade presidiet för stortingspresident en promemoria i åtta punkter som ett resultat av dialogen om utvecklingen av .