frsrdg · GT04RB1 · 2006-02-09 00:00:00 — Avskrivningar på materiella och immateriella anläggningstillgångar I koncernen ingår utöver () dotterbolagen , , (vilande) samt . SKAB ägs till av riksbank. Verksamheten i samtliga företag i SKAB-gruppen är under avveckling. har styrelsen inriktat arbetet på att avveckla kvarvarande verksamhet till så låga kostnader som möjligt. En reservering gjordes i bokslutet för för det kvarvarande avvecklingsarbetet. Reserveringen uppgick till . Styrelsen i SKAB har beslutat att göra en reservering om ytterligare . De tillkommande kostnaderna jämfört med reserveringen 2004 är huvudsakligen hänförliga till bedömd kostnad för att nå slutliga överenskommelser i ett antal tvister samt till konsult- och advokatarvoden. 1, som förvaltar ett av de tidigare riksbankskontoren, såldes . En realisationsvinst om uppstod vid försäljningen. överläts Lågan 22, som förvaltar fastigheten för det tidigare riksbankskontoret i , till . Överlåtelsen gav en realisationsförlust på i SKAB-gruppen. Överlåtelsen var ett led i förberedelserna för avvecklingen av företagen i SKAB-gruppen. I övrigt har arbetet inriktats på att lösa ett antal tvister med tidigare kunder och leverantörer till företagen i gruppen samt att avyttra kvarvarande tillgångar och betala ut uppsägningslöner. Samtliga anställda i företagen i SKAB-gruppen lämnade sina anställningar och samtliga uppsägningslöner har betalats ut. SKAB:s huvudkontor i har stängts . Den väsentligaste tvisten gäller Pengar i Sverige AB:s krav på försäkringsersättning avseende ett värdetransportrån . Denna tvist har lett till en rättsprocess i Tingrett. Omfattande delar av SKAB:s och Pengar i Sverige AB:s arkivmaterial vattenskadades vid stormen genom vatteninträngning hos som förvarar företagens arkivmaterial. Detta har lett till merkostnader för nedfrysning av arkivmaterialet. lämnade företagen in en ansökan till med en begäran att få förstöra materialet. Styrelsen har förberett en avveckling av dotterföretagen , samt , genom fusion med moderföretaget . Fusionsplanen har godkänts av SKAB:s aktieägare och kommer att genomföras . Resultaträkning (koncernen) Resultat efter finansiella poster Skatt på årets resultat Balansräkning (koncernen) Summa eget kapital och skulder Styrelse (moderbolaget) , arbetstagarrepresentant () Bolaget ägs till av riksbank och förvärvades i syfte att köpa fastigheter och inventarier från AB (numera ). Det byggnadsminnesförklarade området i med byggnader och närmast angränsande mark överläts , efter godkännande av och av , till . Avsikten är att det industriellt och kulturhistoriskt unika bruksområdet med tillhörande byggnader och park ska bevaras för kommande generationer. Bolaget var engagerat i förberedelserna för uppbyggnaden av och invigningen av i fyra av husen inom bruksområdet. I förbereds nu försäljningen av kvarvarande markområden i , dels viss villamark i , dels ett större markområde i Lilltumba. Värdering av marken har genomförts . Värderingen tyder på att väsentligt överstigande det bokförda värdet av marken kommer att realiseras vid en kommande försäljning. Planeringen för den kommande försäljningen av marken fortsätter . Resultat efter finansiella poster Skatt på årets resultat Summa eget kapital och skulder Bolaget ägs till av riksbank och förvärvades som ett led i avvecklingen av företagen i SKAB-gruppen. Lågan förvaltar en fastighet i kommun där det tidigare riksbankskontoret låg. Byggnaden överfördes till , liksom övriga fastigheter där betalningsmedelsverksamheten i bedrevs. Fastigheten har tre lokaler som är eller varit uthyrda. hyr den största delen av kontorsutrymmena i lokalen. Värdehanteringslokalen hyrdes fram av men står därefter utan hyresgäst. En intilliggande lokal på samma tomt men i en separat byggnad hyrs av en låsfirma. Lågan har varit till salu . Det har dock inte varit möjligt att sälja vare sig fastigheten eller bolaget till ett skäligt pris. har gjort bedömningen att fastigheten, med en strategiskt värdefull värdehanteringslokal, bör kunna få ett högre marknadsvärde i och med att den nya depåstrukturen inom kontanthanteringen etableras . Avsikten är att fortsätta strävanden med att sälja bolaget . Styrelsen i bolaget har i samband med överlåtelsen till upprättat en underhållsplan för fastigheten och låtit värdera fastigheten. Behövliga underhållsåtgärder avses komma att genomföras . I samband med överlåtelsen beslutade dessutom den tidigare ägaren till bolaget, , att omvandla bolagets skuld till moderbolaget till eget kapital genom ett ovillkorat aktieägartillskott. Det egna kapitalet är därefter i bolaget. Resultat efter finansiella poster Skatt på årets resultat Summa eget kapital och skulder besvarar ett stort antal remisser. Direktionen har delegerat till en vice riksbankschef att bereda yttranden som ska beslutas av direktionen eller av fullmäktige samt att besvara övriga remisser. Den vice riksbankschefen biträds i arbetet av en remissgrupp. I remissgruppen ingår företrädare för de avdelningar i banken som handlägger de flesta remisserna. Dessa företrädare utses av respektive avdelningschef. Remissyttranden lämnas vanligen av den vice riksbankschef som leder remissarbetet. Sådana yttranden som har stor principiell vikt eller annars är av stor betydelse för besvaras i stället av direktionen. Frågor som har betydelse för riksbanksfullmäktige besvaras av fullmäktige. Direktionen har fastställt nya riktlinjer för remissarbetet som tydliggör arbetsformerna och ger riktlinjer för syn vid besvarande av remisser inom några av centrala verksamhetsområden. Remissarbetet har dominerats av frågor som ligger inom området finansiell stabilitet. Det har i stor utsträckning gällt förslag till införande av EU-regler i svensk lagstiftning eller regler från . I övrigt förekommer normalt ett antal remisser inom det penningpolitiska området. har endast få remisser berört detta område. har däremot besvarat ett större antal remisser som gäller frågor inom området informationssäkerhet och krisberedskap. Inom dessa områden bevakar i remissarbetet att hänsyn tas till ansvar för det finansiella systemets stabilitet och då i synnerhet frågor om säkerhet och skydd i betalningssystemet. Följande remissyttranden lämnades av direktion . Där inte annat anges har beslut fattats av vice riksbankschef som hade beredningsansvar för remissfrågor. Yttrande över remiss angående promemoria om flytträtt för försäkringssparande Yttrande över promemorian om förlängning av övergångstiden för vissa finansieringsföretag (Fi2005/6048) Yttrande över promemoria Konsumentskyddet inom det finansiella området () (Fi2005/1958). Beslut i detta ärende är fattat av direktion. Yttrande över remiss av förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning. Beslut i detta ärende är fattat av direktion. Yttrande över remissen Följdändringar med anledning av departementspromemorian Förenklade redovisningsregler m.m. Yttrande över remissen Prospektansvar slutbetänkande av (SOU 2005:18) Yttrande över promemoria Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. Yttrande över betänkandet Reformerat system för insättningsgarantin (SOU 2005:16). Beslut i detta ärende är fattat av direktion. Yttrande över promemoria om förslag till ny lag om särskild tillsyn över finansiella konglomerat och till flera ändringar i befintliga lagar på finansmarknadsområdet (Ds 2005:1) Yttrande över promemoria om ett förnyat efterlevandeskydd inom premiepensionssystemet Yttrande över promemoria om ändrade avgifter för insättningsgarantin Yttrande över delbetänkandet Genomförande av tjänstepensionsdirektivet (SOU 2004:101) Yttrande över promemoria Vissa kupongskattefrågor Yttrande över remiss Redovisning av FTA samt nya upplysningar i försäkringsföretag med verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring och om leasing i juridisk person Yttrande över remissen IFRS-anpassningar av redovisningsföreskrifterna för Yttrande över förslag till ändring av föreskrifter och allmänna råd FFFS 2003:10 om kapitaltäckning och stora exponeringar Yttrande över remissen Förslag till ändringar och anpassningar av redovisningsföreskrifterna med anledning av verkligt värdeoptionen samt normer Yttrande över remiss angående Föreskrifter och allmänna råd om intern riskklassificering (IRK) och föreskrifter om operativ risk Yttrande över slutbetänkande Informationssäkerhetspolitik Organisatoriska konsekvenser (SOU 2005:71) Yttrande angående remiss En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (Ds 2005:30) Yttrande över delbetänkandet Säker information förslag till informationssäkerhetspolitik (SOU 2005:42) Yttrande angående remiss av En utvecklad krisberedskap () underlag års proposition om krisberedskap och KBM:s översyn av förordning (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och förhöjd beredskap Yttrande över departementspromemorian Europakooperativ (Ds 2005:45) Yttrande över promemorian Elektronisk ingivning till (Ju2005/10549/L1) Yttrande angående Ny reglering av offentliga uppköpserbjudanden (SOU 2005:58) Yttrande över promemoria angående framskjuten tillämpningstidpunkt för nya värderingsbestämmelser i årsredovisningslagen Yttrande över promemorian Förenklade redovisningsregler m.m. Yttrande över promemoria om ersättningar till ledande befattningshavare i aktiebolag och försäkringsbolag Yttrande angående remiss av rapporten i internationell samverkan Yttrande över remiss av planeringsunderlag avseende samhällets krisberedskap Yttrande över remiss av översyn av förordningen (2002:472) om fredstida krishantering och åtgärder vid höjd beredskap Yttrande angående remiss av rapporten för att säkra Internets infrastruktur Yttrande över remiss angående behov av sekretess för uppgifter om sändare (basstationer) för mobiltelefoni Yttrande över betänkande Införandet av vissa av budgetlagens bestämmelser för myndigheter. Beslut i detta ärende är fattat av direktion. Yttrande över riksdagsförvaltningens remiss om lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Yttrande över förslag beträffande föreskrifter om informationssäkerhet för 24-timmarsmyndigheter Yttrande över departementspromemorian (Ds 2005:37) och anslutning till Europeiska unionen Yttrande över promemorian Fördraget om upprättande av en (Ds 2004:52) del 14 Avveckling Den slutliga regleringen av ett skuldförhållande, det vill säga då pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan. I sker avvecklingen genom överföring av medel mellan två deltagares konton. Betalningsbalans En statistisk redovisning av ett lands ekonomiska transaktioner med omvärlden. , rutiner och regelverk som behövs för att genomföra betalningar. for International Settlements. Kallas ibland centralbankernas bank och fungerar som bank för och ett samarbetsorgan mellan centralbankerna i 55 länder. BIS huvudkontor finns i . Bruttoavvecklingssystem i realtid Ett avvecklingssystem där betalningar förmedlas och avvecklas i realtid (kontinuerligt) allteftersom uppdragen kommer in (utan nettning). Duration Mått på hur värdet av en värdepappersportfölj förändras vid ränteförändringar. ECB är gemensam centralbank för de tolv EU-länder som infört euron som valuta. ECB ligger i . ECBS Europeiska centralbankssystemet. Sammanfattande benämning på ECB och de 25 nationella centralbankerna i EU-länderna. EFK EU:s ekonomiska och finansiella kommitté. Ger råd till inom EU i ekonomisk-politiska och finansiella frågor. EMU Ekonomiska och monetära unionen. Samarbete inom EU som syftar till att införa euron som gemensam valuta. Besluten om penningpolitiken övergår då från de nationella centralbankerna till . har tolv av EU-länderna infört euron som valuta. Eurosystemet Beteckning för ECB och de nationella centralbankerna i de tolv EU-länder som infört euron som valuta. (Tiogruppen). Sammanslutning av industriländer, elva stycken, för samarbete kring internationella finansiella frågor och möjlighet att stödja IMF:s låneresurser. ingår i G10. Samarbetet involverar i olika former Finansdepartement, tillsynsmyndigheter och centralbanker. Ett antal G10-kommittéer har sekretariat i BIS och arbetar med att utveckla standarder för finansiell verksamhet som kan stärka den internationella finansiella stabiliteten. bildades för att främja handel och tillväxt genom att verka för ekonomisk, monetär och finansiell stabilitet. IMF har 184 medlemsländer och är kontaktorgan för IMF i . Inflation Allmänna prishöjningar som innebär att penningvärdet faller. Motsatsen är deflation. Konsumentprisindex (KPI) Officiellt prisindex som fastställs av för prisutvecklingen av privat konsumtion. Utvecklingen av KPI ligger till grund för definition av målet prisstabilitet. Kort ränta Ränta på lån med kortare löptid än . Lång ränta Ränta på lån med längre löptid än . Modifierad duration Ett riskmått som anger hur känsligt valutareservens värde är för förändringar i räntenivån, det vill säga med hur många procent valutareservens värde ändras när räntenivån sjunker eller stiger med en procentenhet. Penningmarknad En marknad bestående av banker och andra finansinstitut som tar emot kortfristig inlåning och ger kortfristig utlåning, från upp till . Penningpolitik agerande för att påverka räntenivån och indirekt penningvärdet. Prisstabilitet Fast penningvärde. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . Repa En transaktion där lånar ut pengar till bankerna genom så kallade penningpolitiska repor. En penningpolitisk repa innebär att tillför pengar till banksystemet genom att köpa värdepapper av bankerna och avtala om att värdepapperet säljs tillbaka till bankerna (bland marknadsaktörer kallas detta för en omvänd repa). får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. genomför vanligtvis repor . Reporäntan Den ränta bankerna får betala när de lånar pengar i via repotransaktioner. referensränta En ränta som fastställs halvårsvis av och som motsvaras av Riksbankensreporänta vid utgången av föregående halvår avrundat, om så behövs, till närmast högre halva procent. system för avveckling av stora inter-bank-betalningar. Avvecklar betalningar i kronor (K-RIX) och i euro (E-RIX) enligt principen bruttoavveckling i realtid. E-RIX är anslutet till Target (se nedan). SDR Särskilda dragningsrätter (Special Drawing Rights). Internationell reservtillgång som skapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Styrräntor De räntor som bestämmer för in- och utlåning till banksystemet. Target Gemensamt betalningssystem inom EU till vilket medlemsländernas nationella betalningssystem för eurobetalningar är kopplade. Det kopplar samman EU-centralbanker och cirka 5000 kommersiella banker. Underliggande inflation Mått på den konjunkturrelaterade inflationen. använder vanligen UND1X som mått på den underliggande inflationen. UND1X beräknas som utvecklingen av KPI exklusive påverkan från hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Valutaintervention När en centralbank köper eller säljer valuta på valutamarknaden i syfte att påverka den egna växelkursen. Valutakurs/växelkurs En valutas pris uttryckt i enheter av en annan valuta. Valutapolitik En centralbanks agerande för att påverka den egna valutans växelkurs mot andra valutor. Valutareserv En centralbanks innehav av utländsk valuta för att vid behov intervenera och påverka den egna valutans värde i förhållande till andra valutor. Valutering En fysisk transaktion där kontanter tas emot eller lämnas ut från kontantlager till en bank eller Svensk kassaservice. Insättning eller uttag görs därmed på bankens konto i och ränteberäkningen för den aktuella banken ändras. VaR (Value at Risk) Mått på den uppskattade marknadsrisken i en värdepappersportfölj, baserat på historiska samband och variationer i marknadsvärdet för olika tillgångar i portföljen. ger ut ett flertal publikationer. Inflationsrapporten utkommer och utgör underlag för penningpolitiska beslut. Syftet med Inflationsrapporten är också att göra bedömningar allmänt tillgängliga för att stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Rapport om finansiell stabilitet Rapport om finansiell stabilitet utkommer . I rapporten redogör för sin syn på utvecklingen inom det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet i riktning mot bättre stabilitet samt att stimulera till diskussion kring frågor som rör betalningssystemets stabilitet. Tidskriften och valutapolitik utkommer och innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. Årsredovisningen redogör för penning- och valutapolitiken samt för hur har arbetat för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. I årsredovisningen finns bokslut. Working Paper Series presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från , ECB På () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. Beställning görs enklast genom beställningsfunktionen på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Som en del av högtidlighållande av 250-årsjubileum invigdes . visar sedelhistoria och historia. började driva sedelpappersbruk i . finns också ett sedeltryckeri i . drivs av amerikanska , ett företag som bland annat tillverkat papper till de amerikanska dollarsedlarna . är placerat i bruksområdet där personalbostäder och pappersbruket med tryckeriet är delar av en levande bruksmiljö. Museet har en heltäckande sedelutställning, konferenslokaler och en matservering. hade under det första verksamhetsåret, , cirka 11000 besökare. drivs av Kungl. Verksamheten finansieras av bidrag från Stiftelsen , till vilken tillskjutit grundkapitalet, efter godkännande av . Bruksområdet med mark och byggnader förvaltas av efter det att skänkte marken till staten 2002. gav ut en minnessedel i valören för att högtidlighålla 250-årsjubileum.Sedeln trycktes av enligt gällande avtal med företaget. Sedeln innehåller flera motiv från tidigare svenska sedlar och visar motiv från gamla tiders sedeltillverkning och från . Sedeln har sålts i cirka 19 000 exemplar. I ett samarbete med utarbetades ett jubileumsfrimärke som gavs ut i samband med jubileumssedeln. Frimärket återger motiv från minnessedeln och har valören . i ekonomisk vetenskap 2005 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne gick 2005 till . Aumann vid , , och . Schelling vid and , , College Park, MD, . De fick priset för att genom spelteoretisk analys ha fördjupat vår förståelse av konflikt och samarbete. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig oåterkalleligen att för möjliggörande av prisutdelningen ställa till förfogande dels ett prisbelopp, dels ett belopp för bestridande av stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne. Priset delas ut till den eller de personer som inom ekonomisk vetenskap utfört ett arbete av framstående betydelse. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är densamma som för , , och betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. . Aumann är född1930 i , (israelisk och amerikansk medborgare). PhD i matematik 1955 vid (), , , . Professor vid , , . . Schelling är född i , , (amerikansk medborgare). PhD i ekonomi 1951 vid , , , . vid and , , College Park, MD, samt . Littauer Professor i politisk ekonomi vid . Priset har utdelats enligt följande: Frisch och J. Tinbergen Kantorovich och T.C. Markowitz, M.H. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Kahneman och V.L. Kydland och E.C. Aumann och T.C. RiksbankschefFörste vice riksbankschefVice riksbankschef Vice riksbankschefVice riksbankschefVice riksbankschef