frsrdg · GT04ER1 · 2006-01-01 00:00:00 — Åtgärder krävs också när det gäller det civila samhället, oberoende etermedier, åklagarämbetet, minoriteter, Ilascufallet, trupperna i etc. Den politiska mångfalden befaras bli begränsad av den ändrade lagstiftningen om val till statsduman och organisation av politiska partier. Den sjuprocentiga rösttröskeln till statsduman och andra regleringar favoriserar partier i den sittande statsduman. Presidentens rätt att utse regionala guvernörer påverkar sammansättningen av det federala rådet. Enligt den nya lagstiftningen utses hälften av det federala rådets ledamöter av guvernörerna som i sin tur är utsedda av presidenten. En sådan förordning strider mot grundläggande demokratiska principer om maktfördelningen mellan lagstiftande och verkställande organ. Även om inte ingår i det allmänna granskningsuppdraget är det svårt för församlingen att helt förbigå den mångåriga konflikten. Församlingen har tidigare i flera sammanhang fördömt militära operationer i . Församlingen anser att frågan bör vara kvar på dagordning. Parlamentarikerna anser att samarbetsprogram med behöver utvecklas. Församlingen avser att fortsätta granska åtaganden inom . Med anledning av att SVT:s korrespondent i vägrats förlängt visum arbete ställde en skriftlig fråga till om arbetsklimatet för journalister i och rysk mediefrihet. Han undrade vilka åtgärder planerade för att förmå den att bättre efterleva sina åtaganden och förpliktelser om fria medier. Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om agerande mot oljebolaget chef och bolagets andra representanter (dok. 10368, rek. 1692, res. Officiellt anklagades de för skattefusk och bedrägeri. I det juridiska utskottets rapport har det gällt att särskilt granska om den juridiska processen uppfyller de krav som ställer. Principen om rättsstaten är en central del av värdegrund och förutsätter ett oberoende och objektivt fungerande domstolsväsende och åklagarämbete. Rätten till en rättvis rättegång garanteras av artikel 6 i . Församlingen konstaterar att allvarliga kränkningar av processordningen från ryska myndigheter gentemot Yukos före detta chefer har förekommit. I rekommendationen uppmuntras att fortsätta bistå med institutionella reformer, att utvärdera tidigare verksamhet på området och kräva av att häkten ska öppnas för besök från församlingen. Vid höstsessionen debatterade församlingen granskningsutskottets rapport om hur uppfyller sina åtaganden och förpliktelser i (dok. 10676, rek. 1722 , res. Det handlade om den sjätte granskningen av sedan landet blev medlem i . Församlingen välkomnar den positiva utvecklingen sedan den brandgula revolutionen. Parlamentsvalet avvaktas med optimism. Interna stridigheter försämrar dock situationen och behöver fortsätta reformarbetet för att stärka demokratin. Bland annat behöver den lagstiftning som styr maktfördelningen ses över. Parlamentets kontrollfunktion behöver stärkas. Förutsättningarna för en parlamentarisk opposition behöver förbättras. Lokalt självstyre enligt den europeiska stadgan ska garanteras. behöver även ändra ägandeförhållandena inom medierna. För att säkra domstolsväsendets oberoende och effektivitet behöver fortsätta reformarbetet, upprätta ett fungerande advokatsamfund och reformera säkerhetstjänsten. Genom ett tillägg i konstitutionen reformerade . Denna reform innebär ett steg tillbaka i demokratiutvecklingen och bör annulleras, anser församlingen. Vidare krävs att förbättrar häktningsförfarandet och medicinsk behandling i fängelserna i enlighet med CPT:s krav. måste även se till att ekonomiska reformer inte enbart leder till en omfördelning av makten mellan oligarkerna. Kampen mot människohandeln och korruption måste effektiviseras. bör omgående ratificera protokoll nr 12 och 14, Europeiska sociala stadgan och om nationalitet. Församlingen fortsätter granska hur efterlever sina åtaganden i . nyinstallerade president talade inför församlingen. Han var hoppfull inför landets framtid och utlovade ett närmande såväl till EU som till . Vid januarisessionen välkomnade församlingen beslut om att hålla tredje toppmöte i (dok. 10381, rek. Församlingens bidrag till förberedelserna av toppmötet framgår av rekommendationen. Syftet med toppmötet var att stärka organisationen. är toppmötet ett tillfälle för alla medlemsländer att bekräfta sitt stöd för de gemensamma värdena och ge ett tydligt politiskt mandat för organisationen inför kommande år. Någon uppdelning mellan nya och gamla medlemsstater ska inte finnas. Organisationens konventionssystem kan stärkas genom att skapa en kodex av nyckelkonventioner som också anger tidsgränser för ratificering. Ett oberoende organ för att utvärdera demokratins tillstånd i medlemsländerna föreslås. roll i den europeiska samarbetsstrukturen behöver definieras och samarbetet mellan och andra internationella eller regionala organisationer utvecklas. Dessutom anses det viktigt att det civila samhället involveras i förberedelserna av toppmötet. Vid junisessionen, efter toppmötet, sammanfattade församlingen vad det tredje toppmötet i åstadkommit (dok. 10602, rek. I den antagna rekommendationen uttrycker församlingen sin glädje över att en stor del av dess förslag delvis eller i sin helhet ingår i toppmötets två slutdokument, den s.k. Warszawadeklarationen och handlingsplanen. Församlingen säger sig vara angelägen om att vara delaktig i uppföljningen av toppmötet. En tidtabell behövs för uppföljningsarbetet. En grupp av visa personer tillsätts för att granska hur effektiviteten i skydd av de mänskliga rättigheterna upprätthålls. Församlingen vill också vara med om att bestämma över formerna för ett nytt organ, Forumet för demokratins framtid. Våld mot barn och kvinnor är andra frågor som församlingen särskilt uppmärksammar. Bland annat planeras en Europaomfattande kampanj mot kvinnovåld. Dessutom planeras ett treårigt handlingsprogram för att ta itu med olika former av våld mot barn. När det gäller samarbete med andra internationella organisationer gläder sig församlingen särskilt över att premiärminister åtagit sig att utvärdera och relationer. Hans utlovade rapport emotses med stora förväntningar. Församlingen efterlyser tillräckliga resurser både för att genomföra toppmötets prioriteringar och för att garantera effektivitet. talade i debatten på SOC:s vägnar. Hon var nöjd med att församlingens förslag och rekommendationer hade hörsammats och inkluderats i toppmötets slutdokument. I arbetet med genomförande av besluten behövde Europarådsdelegaterna ta en aktiv roll inte bara på nationell nivå utan även bidra till planerade internationella kampanjer och program. Vid aprilsessionen beslutade församlingen att hålla en aktuell debatt om EU:s konstitutionella fördrag. Syftet med en aktuell debatt är att diskutera en fråga utan att det leder till något ställningstagande. Tidpunkten, före den franska folkomröstningen om unionens konstitutionella fördrag, gjorde debatten synnerligen aktuell. Fördraget som handlar om påverkar hela och anser sig vara ett synnerligen lämpligt forum för en debatt som berör hela . inledde debatten på UEL:s vägnar. Upprinnelsen till debatten var församlingspresidentens uttalande om att ett franskt "ja" till var liktydigt med ett "ja" till ett med en värdegrund av demokrati och mänskliga rättigheter. Att man såg problem med konstitutionsförslaget innebar ingalunda att man var emot demokrati och mänskliga rättigheter, menade . För att undvika ett meningsutbyte genom pressmeddelanden i ett betydelsefullt ärende blev det en debatt i församlingen på initiativ. Han underströk att det handlade om unionens konstitution och inte om . I församlingen var alla positivt inställda till men hade olika åsikter när det gällde EU:s konstitutionella fördrag. Det konstitutionella fördraget var ett ytterligare steg mot en federal stat, enligt . Kritiken gällde delegering av demokratiska beslut till en övernationell nivå. Konstitutionsförslagets politiska innehåll: avreglering, försvarspolitik och maktöverförande till behövde granskas i detalj. underströk avslutningsvis att frågan om inte handlade om att ta ställning för eller emot eller europeiska värderingar. Bortsett från konstitutionen fanns ett fortsatt behov av ett samarbete som omfattar hela och det är mandat. Vid höstsessionen antog församlingen en rekommendation om EU:s europeiska grannskapspolitik (ENP) (dok. 10696, 10706, 10708, rek. Församlingen stöder den grannskapspolitik som EU lanserat med syfte att främja stabilitet och välstånd inom och bortom unionens nya gränser. ENP ska främja samarbete och ekonomisk integration mellan EU och partnerländerna. EU ska genom dialog och samarbete främja partnerländernas uppslutning kring respekt för demokratins principer, rättsstatsprinciper, gott styre och respekt för de mänskliga rättigheterna samt marknadsekonomi, frihandel, hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Församlingen menar att samarbetet mellan och EU inom ENP behöver stärkas, rollerna förtydligas samt samverkan institutionaliseras. Församlingen uppmanar att utveckla mer specifika förbindelser med de av EU:s partnerländer som inte är med i . Bland annat föreslås en omdefinition av observatörsstatus eller på annat sätt underlätta ett närmare samarbete mellan och icke-medlemsländer. Vidare ska överväga att öppna vissa konventioner för partnerländerna samt intensifiera kontakterna med det civila samhället i dessa länder. och relationer var på församlingens dagordning vid januarisessionen (dok. 10353, rek. 1694, res. Församlingen uttrycker sin oro över försämringar i de transatlantiska relationerna . Grunden för denna utveckling ligger i åsiktsskillnader gällande utrikespolitik. Församlingen bedömer att en minskad transatlantisk samhörighet får negativa följder världen över. Ett isolerat är mera benäget att agera unilateralt. Unilaterala åtgärder kan försvaga internationella organisationer och utgör ett hot mot principer om kollektiv säkerhet. Församlingen uppmanar medlemsländernas och regeringar att i en uppriktig dialog analysera motsättningarna och bekräfta de gemensamma idealen. Nyheter om CIA:s hemliga förhörscentraler för terrormisstänkta och hemliga förflyttningar mellan läger har förorsakat oro. En otålighet när det gäller agerande var märkbar när församlingens ständiga utskott mötte i då en specialdebatt hölls om en granskning av sanningshalten i uppgifterna (dok. och hade pekats ut som länder som har hemliga fängelser där håller fångar utan rättigheter. Den schweiziska ledamoten har utsetts till det juridiska utskottets rapportör i frågan. Vid Bukarestmötet presenterade ett preliminärt memorandum. Det ständiga utskottet antog ett uttalande där alla medlems- och observatörsstater, EU och internationella organisationer uppmanas att samarbeta fullt ut när det gäller undersökningen. medlemsstater har åtagit sig att efterleva om de mänskliga rättigheterna. Om misstankarna om fängelsernas existens visar sig vara riktiga handlar det om brott mot konventionen. Församlingens söker dock enbart efter sanningshalten i uppgifterna. Det handlar ingalunda om att vidta sanktioner mot ett eller flera länder, underströk det ständiga utskottet. Vid januarisessionen debatterade församlingen konflikten i och mekanism att lösa problemet inom ramen för (dok. 10364, rek. 1690, res. Konflikten handlar om en komplicerad tvistefråga där territoriell integritet ställs mot rätten till självbestämmande. En fredlig lösning på problemen kring var ett krav - som inte uppfyllts - när och inträdde i . Konflikten mellan och har pågått och främst handlat om , som till övervägande delen är befolkat av kristna armenier. Tiotusentals dödades och en miljon människor drevs på flykt innan en vapenvila trädde 1994. Vapenvilan respekteras i princip. har verkat för en förhandlingslösning. Detta sker inom den så kallade Minskgruppen vars verksamhet har varit inriktad på att hålla kontakterna öppna. Arbetet i gruppen leds av ett ordförandeskap bestående av , och . är också representerat i Minskgruppen. Församlingen anser att ansträngningar bör intensifieras för att lösa konflikten. Medlemsstaterna och olika institutioner uppmanas att underlätta en försoning och fredlig lösning. Församlingen uppmanar vidare de länder som ingår i att vidta ytterligare åtgärder för att nå en fredlig lösning. En ad hoc-kommitté tillsätts inom församlingen för att rapportera om vidtagna åtgärder. består av de nationella delegationsordförandena från de länder som ingår i Minskgruppen. Därmed ingår i ad hoc-kommittén. Trots vapenstillestånd och ett stort antal resolutioner, som antagit, råder krig mellan och , konstaterade i sitt debattinlägg. Flyktingsituationen är oacceptabel. Förhållandena i flyktinglägren i är miserabla. En lösning på konflikten är en förutsättning för att invånare i dessa två grannländer ska kunna börja leva i och planera för framtiden. Riksdagsledamoten är parlamentariska församlings särskilde representant för konflikten i . Inför PACE:s ad hoc-kommitté redogjorde han för sina insatser för att hitta en lösning på konflikten. debatterade församlingen situationen i ( dok. 10570, rek. 1707, res. 1420, 1452). Församlingen uppmanar i en resolution att och den palestinska myndigheten återupptar den politiska dialogen. Valet av till den palestinska myndighetens president tolkar församlingen som en reell möjlighet till en förnyad fredsprocess i . Trots att inget genombrott kan rapporteras har vissa framsteg gjorts på båda sidor. Därutöver skapar utvecklingen i grannländerna ett positivt ramverk för fredsprocessen. Församlingen uppmanar båda sidor att intensifiera samarbetet och fortsätta dialogen för att uppnå en fredlig lösning. deltog i debatten vid junisessionen. Det var ett historiskt misstag att inte vid ett tidigt stadium skapa en palestinsk stat, konstaterade . Krav som ställs på en stat skiljer sig från krav som riktas mot en myndighet. Terrorister i området får stöd från olika länder i regionen t.ex. och . måste möjligt dra sig tillbaka från de ockuperade områdena samt garantera den palestinska statens territorium som och de omgivande staterna ska garantera säkra israeliska gränser. Vid aprilsessionen debatterade församlingen möjligheter att på ett bra sätt genomföra folkomröstningar (dok. 10498, rek. Folkomröstningar i vissa europeiska länder har gamla politiska traditioner. Det handlar om ett instrument som möjliggör för medborgare att delta i den politiska besluts-processen. Den ökande tendensen att utlysa folk-omröstningar beror dels på utvecklingen i Öst- och , dels på den europeiska integrationsprocessen. Församlingen anser att bör utforma riktlinjer för folkomröstningar. Det är viktigt att säkerställa att folkomröstningar kompletterar men inte underminerar den representativa demokratin deltog i debatten på UEL:s vägnar. Förslaget att kodifiera regler för folkomröstningar är bra men stöder inte förbehållslöst användningen av folkomröstningar eftersom det kan medföra demokratiproblem. Dels undergräver folkomröstningar ansvarsutkrävandet till en viss grad. Dels kan politiskt och ekonomiskt resursstarka samhällsgrupper få ett oproportionerligt stort inflytande när det gäller den politiska dagordningen. Parlamentarikernas mandat är begränsat tidsmässigt. Mandatet får inte lämnas över till någon annan utan att konsultera dem som de fått makten ifrån. Därför är ratificeringen av EU:s konstitutionella fördrag, enligt , en fråga som lämpar sig väl för folkomröstningar. Vid aprilsessionen debatterade församlingen laglighet av interneringar på det amerikanska fånglägret i (dok. 10497, rek. 1699, res. Församlingen har i sitt ställningstagande påpekat att agerande i står i strid med de krav som ställs på länder med observatörsstatus inom . I och med olagliga, hemliga fängslanden samt omänsklig och förnedrande behandling samt tortyr av fångar har svikit sina egna höga principer. Församlingen delar dock ambition att bekämpa terrorismen men i kriget mot terrorismen ska folkrätten respekteras. rekommenderas att vidarebefordra församlingens ställningstaganden till den amerikanska regeringen och påminna om dess skyldigheter att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatlighet som följer av observatörsstatusen i . Vid oktobersessionen debatterade församlingen påtvingade försvinnanden (dok. 10679, rek.1719, res. Temat handlar om ett grovt brott mot de mänskliga rättigheterna, brott som kan likställas med tortyr och mord. Det är också ett humanitärt problem med ofattbara konsekvenser för familjer och vänner. är ingalunda förskonat från dessa problem. Församlingen pekar på avsaknaden av ett internationellt instrument för att skydda människor från dessa brott. Det internationella samfundet behöver tydligt definiera begreppet påtvingade försvinnanden samt utarbeta ett internationellt instrument för att förebygga och hantera brotten. Instrumentet ska bl.a. precisera statens skyldighet att förebygga och utreda brott som ska inkluderas i straffrätten. Offrens och de anhörigas status behöver definieras. Systematisk information om häktade och fängslade personer efterlyses av församlingen. uppmanas att ta upp frågan om påtvingade försvinnanden i . deltog i debatten på ALDE:s vägnar och efterlyste resoluta åtgärder för en internationell överenskommelse för att motverka påtvingade försvinnanden. Ertsborn tog upp försvinnande i och hennes fars långa och envisa kamp mot myndigheter, domstolar och förövare. Det handlar om ett paradexempel på en envis kamp som visar att det aldrig är för sent att leta efter sanningen och kräva rättvisa. 4.3.3 Restriktioner angående rösträtten Vid junisessionen debatterade församlingen en rapport om avskaffandet av restriktioner i rätten att rösta (dok. 10553, 10577, rek. 1714, res. Begränsningar i rätten att rösta inskränker demokratin på ett allvarligt sätt. Principerna om allmän och lika rösträtt, liksom om fria och hemliga val är centrala i en demokrati och ska tillämpas i alla medlemsländer. Församlingen understryker vikten av att invånare med utländskt ursprung har en möjlighet att delta i det politiska livet på alla nivåer i det land där de bor permanent. Parlamentarikerna påskyndar undertecknandet och ratificeringen av den europeiska konventionen om utlänningars delaktighet i samhällslivet på lokal nivå (ETS nr 144). på ALDE:s vägnar sade i sitt debattinlägg att samma åldersgräns bör gälla både för rätten att rösta och rätten att ställa upp som kandidat i politiska val. Det är viktigt att vallokalerna är anpassade för handikappade så att de kan delta i valet. I en fungerande demokrati är det av stor vikt att medborgare med fysiska handikapp kandiderar till politiska uppdrag. Lokalerna för verksamheten bör vara anpassade därefter. Församlingen debatterar verksamheten vid Europeiska återuppbyggnads- och , . Banken bildades för att underlätta övergången till marknadsekonomi i de nya demokratierna i . har som mål att stärka offentliga institutioner och offentlig förvaltning samt att främja små och medelstora företag. Banken finansierar projekt i både den privata och den offentliga sektorn genom krediter, riskkapitalinvesteringar och garantier. De länder är verksam i skall bekänna sig till demokrati, pluralism och marknadsekonomi. I de flesta av de 27 länder där verkar har övergången till marknadsekonomi och pluralistisk demokrati varit en lång process. Den ekonomiska tillväxten är hög i ett flertal av operativa länder men åtskilliga hinder behöver undanröjas för att transitekonomierna fullt ut ska kunna dra nytta av sin ekonomiska potential. Bland dessa hinder finns institutionella brister som gäller privata investeringar, brister i rättsstatlighet, demokratiska misslyckanden, korruption och ekonomisk brottslighet. En rapport om bidrag till ekonomisk utveckling i (dok. 10571, res. 1451) står traditionellt på dagordningen vid församlingens sommarsession. Bankens åtaganden har slagit rekord och nått . Banken har ökat sina investeringar framför allt i de ekonomiskt mindre framgångsrika länderna i och i . Bankens verksamhet fortsätter att vara mest omfattande i . Den nya landsstrategin för förespråkar snabbare institutionella och strukturella reformer, moderniseringar, ekonomisk mångfald samt bättre skydd av äganderätten. Bankens bidrag till stabilitetspakten för sydöstra får beröm av församlingen. Särskilt uppmärksammas åtgärder att utveckla den privata sektorn genom mikrolån, handelslättnader och förbättringar i infrastrukturen. Församlingen uttrycker sitt fortsatta stöd till bankens verksamhet. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av trettio medlemsländer ingår inte i men deras parlamentariska delegationer har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. I en debatt om och världsekonomin (dok. 10645, 10704, 10709, res. 1467) vid höstsessionen deltog parlamentariker från , , och samt generalsekreterare . Den utvidgade församlingen uttrycker sin tillförsikt när det gäller tillväxten i världsekonomin. Den grundar sig på en fortsatt ekonomisk expansion inte bara i , men också i , , , och ett flertal framväxande ekonomier. Dessa länders ekonomiska aktivitet förväntas stimulera den globala tillväxten. räknar i sin tillväxtprognos med att områdets ekonomi växer och . Inflationen förväntas ligga på . De faktorer som kan påverka tillväxten negativt är dock många. Effekten av fortsatta budgetunderskott tillhör dessa faktorer. Därför är det viktigt att genomför lämpliga makroekonomiska åtgärder. Ett alltför högt oljepris och snabbt ökande efterfråga på olja framför allt från och andra tillväxtekonomier är en annan faktor som hotar den ekonomiska utvecklingen. Internationella konflikter och spridning av terrorism är allvarliga hot som drabbar både världssamfundet och privatpersoner och hämmar den ekonomiska utvecklingen. Den utvidgade församlingen är oroad över den blygsamma tillväxttakten i . omfattande samarbete med inom ramen för dess Rysslandsprogram välkomnas av parlamentarikerna. Under förutsättning att genomför nödvändiga strukturreformer och liberaliserar ekonomin räknar den utvidgade församlingen med att samarbetet underlättar deltagande i , . uppmärksammade i sitt debattinlägg de faktorer som negativt kan påverka den i övrigt ljusa bilden av världsekonomin. Bland orosmoln fanns stigande oljepriser, effekten av ständigt ökande budgetunderskott, korruption, ekonomisk brottslighet och dåligt styre i ett antal länder samt extremt hög arbetslöshet framför allt bland ungdomar. Fri handel och arbetsfördelning fortsätter att gälla som välståndsskapande faktorer. Högmark avslutade med att betona vikten av att effektivisera energiförbrukning samt att minska beroendet av fossila energikällor. På detta område har och som storkonsumenter en avgörande roll. Vid januarisessionen debatterade församlingen rapport om lösningar på arbetslöshetsfrågan i (dok. 10359, res. Rapporten ger en översikt över sysselsättningsfrågor inom regionen. I flera av medlemsstater är arbetslösheten . Arbetslösheten sänker mänsklig värdighet och försvagar samhällets ekonomiska utveckling. Globaliseringen ställer krav på grundläggande ekonomiska förändringar i . Erfarenheterna visar att länder som redan genomfört ekonomiska reformer har lägre arbetslöshet och snabbare tillväxt. Behovet av strukturreformer är särskilt uttalat i vissa länder i euroområdet. Förverkligandet av förutsätter såväl stimulans av forskning, belöning av nya initiativ, insatser för nyföretagande samt större flexibilitet på arbetsmarknaden. Församlingen betonar särskilt behovet av utbildning och livslångt lärande. EU:s jordbrukspolitik bör reformeras och den inre marknadens fyra friheter genomföras inom hela EU. Tillväxt och ökad sysselsättning förutsätter även att regeringarna tar itu med korruption och ekonomisk brottlighet. Kvinnor ska inte tvingas avstå från yrkesverksamhet för att ta ansvar för omsorg om barn och äldre. Förutsatt att samhället, arbetsgivare och arbetstagare samarbetar kan reformer genomföras på ett humant sätt. 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning