frsrdg · GT04RS3bil5 · 2006-01-01 00:00:00 — Mot denna bakgrund har följande frågor tillställts utskottens kanslichefer samt chefen för utredningstjänsten, : På vilket sätt arbetar generellt sett utskottet med forsknings- och framtidsfrågor? Vid vilka tillfällen och på vilket sätt har utskottet arbetat med forsknings- och framtidsfrågor under /03 och innevarande ? Ange gärna konkreta exempel! Vilka allmänna synpunkter har utskottet på hur framgent kan arbeta praktiskt med forsknings- och framtidsfrågor och hur kunskap på denna grund kan utnyttjas och integreras i beslutsfattandet? Vilken eller vilka typer av stöd och resurser anser sig utskottet behöva för ett eventuellt intensifierat arbete med forsknings- och framtidsfrågor? Det har förutsatts att respektive kanslichef skulle inhämta ledamöternas eller åtminstone presidiets synpunkter särskilt vad gäller fråga 3 och eventuellt även fråga 4. Till enkäten bifogades en promemoria som författats av utrikesutskottets kanslichef . Svar på enkätfrågorna har lämnats i skriftlig form eller vid intervjuer med kanslicheferna, där i vissa fall även föredraganden vid utskottskanslierna medverkat. Svaren varierar innehållsligt inom relativt vida ramar, från utförliga skriftliga svar till relativt kortfattade muntliga svar. Bakom de bedömningar som gjorts, förslag som lämnats etc. står i de flesta fall respektive utskott eller dess presidium. I vissa fall är det enskilda ledamöter som står bakom svaren. Om enskilda svar är omfattande anges deras karaktär i texten. Det kan också vara en kanslichef som lämnat svaret i utskottets namn; när detta sker har jag utan närmare prövning antagit att det är sakligt välgrundat. En konsekvens av det redovisningssätt som valts är således att ett svar som refererar till ett utskott inte alltid har utskottet som avsändare i strikt formell mening. Med hänsyn till inkommande uppgifters disparata karaktär har det inte bedömts som meningsfullt att detaljerat systematisera svaren innehållsligt eller att kvantifiera svaren, det vill säga redovisa frekvensen av olika typer av svar på enskilda frågor. I stället har en redovisningsteknik valts som innebär att jag ger en översiktlig bild av svarsutfallet på de enskilda frågorna med exempel på vad som är den dominerande tendensen, om det finns en sådan, och redovisar övriga svar därutöver. I princip alla svar som lämnats redovisas också, mer eller mindre fullständigt, i texten. Tolv utskott har besvarat enkäten: KU, FiU, UU, FöU, SfU, SoU, KrU, UbU, TU, MJU, NU och AU. Det innebär att av de tillfrågade besvarat enkäten. Av detta följer att de svar som lämnats inte fullt ut kan betraktas som i statistisk mening representativa för hela utskottskollektivet. Icke desto mindre kan det antas att de fakta, bedömningar och förslag som kommit fram i svaren ger en relativt rättvisande bild av utskottens aktiviteter och attityder i de här aktuella frågorna. Samspelet mellan forskning och politik I detta avsnitt vidarebefordrar jag inledningsvis några allmänna synpunkter som kanslichefen vid utrikesutskottet lämnat i en promemoria i anslutning till enkäten. Om forskningen skall få en mera framträdande roll i riksdagsarbetet är mottagningskapaciteten en av förutsättningarna. Ett sätt för utskotten att skaffa en sådan kapacitet är att forskare eller experter rekryteras till utskottskansliet, med uppgift att tolka, värdera och föra in vetenskapliga data i det politiska arbetet. Nationalekonomerna synes historiskt sett ha gått i bräschen som vetenskapliga rådgivare till politiker; en portalfigur är i detta sammanhang den brittiske ekonomen . Behovet av långsiktig politisk planering samt av analys av säkerhetspolitiska frågor medförde att statsvetare gjorde entré i rådgivningsbranschen; så inrättades en politisk planeringsstab i det amerikanska , och UD i fick en motsvarande funktion . Sådana enheter tenderar erfarenhetsmässigt att antingen isoleras från linjen och bli irrelevanta eller dras in i det löpande arbetet och därmed hindras i det arbete de egentligen är till för att utföra. (i det svenska parlamentet är extremt forskartätt.) Avsaknad av vetenskapliga studier av expertfunktioner i parlamentariska organisationer medför att det inte finns någon säker kunskap om hur expertfunktioner i detta fall personer som kan föra in forskningsresultat med mera i det parlamentariska arbetet kan och bör integreras i denna typ av organisation. Ett annat sätt att föra in vetenskaplig kunskap i det parlamentariska arbetet är att efter förebild från det brittiska parlamentet upprätta fasta förbindelser med externa forskare för s.k. parliamentary briefings. En tanke bakom ett sådant arrangemang är att intellektuella stimuli utifrån befrämjar effektiviteten hos såväl tjänstemannaorganisationen som den politiska organisationen. (har för sin del fr.o.m. innevarande avtalat med om sådana intellektuella injektioner.) Ett ytterligare sätt att höja mottagningskapaciteten hos parlamentariska organ är att ge ledamöterna likvärdiga förutsättningar för att tillgodogöra sig kvalificerad forskningsinformation, varvid internutbildning i form av akademiska föreläsningar är en möjlig metod. Därvid kan, som fallet är i utrikesutskottet, tyngdpunkten läggas vid terminologi och grundläggande vetenskapliga synsätt inom den eller de aktuella disciplinerna. Med utgångspunkt från den politiskt kontroversiella frågan om hiv/aids i skulle jag vilja något problematisera den grundläggande frågan om interaktionen mellan vetenskap och politik. Som bekant gäller kontroversen i i korthet bland annat skilda bedömningar av förklaringar till och förekomst av virus, giltig empiri och lämpliga åtgärder. President har på ett sätt som väckt uppseende världen över ifrågasatt rådande vetenskapliga konsensus om sambandet mellan hiv och aids, med stora konsekvenser för behandlingsmetoder etc. ålade regeringen att åter låta distribuera en viss bromsmedicin till gravida kvinnor.74 Det sydafrikanska exemplet kan i detta sammanhang synas en aning extremt, men enligt min mening visar det på sambandet generellt mellan forskning och politik på ett närmast övertydligt sätt. Vetenskapssociologen har framhållit att fallet är unikt i studier av sambandet mellan kunskapsproduktion och politiskt beslutsfattande. Enligt bygger demokrati på vetenskaplig kunskap; politiker utgår för det mesta från rådande vetenskaplig konsensus och åberopar vid behov vetenskapens auktoritet, som kan anses starkare än någon annan auktoritet. I fallet är enligt det intressanta att en politiker utamanade en relativt stark vetenskaplig konsensus och försökte därvid så att säga omförhandla kontraktet mellan vetenskap och politik. menar också att politiker kan vara selektiva när de fogar in vetenskapliga fakta i sin argumentation. De kan dock inte riskfritt argumentera totalt på tvärs mot rådande vetenskaplig konsensus.75 Det sistnämnda är närmast ägnat att erinra om den stora betydelse vetenskapliga data har i den politiska verksamheten i allmänhet och i lagstiftningsarbetet i synnerhet, även i situationer där det finns konkurrerande uppfattningar om vad som anses vara rätt och fel. Hur utskotten arbetar med forsknings- och framtidsfrågor I detta avsnitt redovisas svaren på fråga 1 och fråga 2 i enkäten. Det som här beskrivs är hur utskotten arbetar med att skaffa forskningsanknuten och framtidsinriktad information och att integrera denna i det politiska arbetet (fråga 1) samt exempel på i vilka former detta arbete sker och vilken omfattning det har (fråga 2). I några fall finns i svaren från utskotten uttalanden av mera principiell karaktär eller information av övergripande intresse som det finns anledning att återge inledningsvis. refererar i sitt svar till huvuduppgifter så som de beskrevs av (förs. 2000/01:RS1, bet. Huvuduppgifterna är enligt representativitetsfunktionen (att avspegla åsiktsfördelningen bland väljarna), kontrollfunktionen (att övervaka regeringens arbete), initiativfunktionen (att ta initiativ i frågor som inte kan tas upp av regeringen), opinionsbildningsfunktionen (att vara central debattarena) och kvalitetsfunktionen (att förutse framtida problem innan de blir akuta). Dessa uppgifter, med undantag för den första, framhålls som de där forskningsanknytningen är av intresse, om man anser att utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är att se som ett utflöde av kontrollfunktionen. När det gäller initiativ- och kvalitetsfunktionen kan inspiration också hämtas från blan annat framtidsstudier. har i sitt svar sagt att utskottet har ambitionen att låta forsknings- och framtidsfrågor ingå i det strategiska beslutsfattandet, inte minst när det gäller prognoser om samhällsutvecklingen på . I detta sammanhang ställer utskottet krav på underlag med forskningsanknytning där även framtidsfrågor beaktas. För flera av utskottets ansvarsområden, till exempel investeringar i trafikinfrastrukturen, omställning till ett miljömässigt hållbart transportsystem och trafiksäkerhetsarbetet enligt nollvisionen spelar prognoser om framtiden stor roll. ordnar interna seminarier vid vilka inbjudna forskare lämnar redovisningar på ämnen inom utskottets beredningsområde. Samverkan med forskare förekommer också i samband med utskottets arbete med uppföljning och utvärdering, där forskare medverkar i referensgrupper som följer och granskar framväxten av rapporterna där resultatet presenteras. I utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning med mera begär utskottet i vissa fall yttranden av extern expertis, däribland forskare. Sådan expertis engageras även vid utfrågningar i samband med behandling av lagstiftningsärenden. Inom kansliet finns också egen vetenskaplig kompetens i form av två disputerade statsvetare. rapporterar i vissa fall till finansutskottet på grundval av egen forskning. Utskottet lägger i samband med uppföljning och utvärdering ibland ut uppdrag på vetenskapliga institutioner eller myndigheter som . Utskottet har 56 årliga utfrågningar, där forskare i vissa fall medverkar. Vid två stående utfrågningar är riksbankschefen svarande. Utskottet företar studiebesök såväl inom landet hos bland annat SCB som utomlands. har genomfört utfrågningar med forskarmedverkan både 2002/03 och innevarande . Utskottet har också genomfört studieresor, bland annat till WHO i Gèneve . har kontakter med forskningen inom ramen för utfrågningar, särskilda föredragningar och studiebesök. Utskottet har också regelbundna kontakter med myndigheter som av medicinsk metodik (SBU), och . Dessutom har utskottet tillsammans med justitieutskottet ett gemensamt projekt med forskningsinslag med inriktning på drogproblem. tar del av forskningsresultat vid studiebesök, konferenser, information inför utskottet med mera Representanter för utskottet deltar i seminarier med mera. med forskningsanknytning anordnade av myndigheter, universitet, högskolor, intresseorganisationer med mera. Utskottet kommer också indirekt i kontakt med till exempel kulturpolitiskt, ungdomspolitiskt relevant forskning genom och . Även , och andra centrala museer disponerar statliga medel för forskning, liksom och . I utbildningsutskottets arbete ingår forskning både som ett ansvarsområde/sakområde och som möjlighet till kunskap för stöd till utskottets verksamhet. I det första avseendet gäller det grundforskning inom hela forskningsfältet, i det andra avseendet gäller det forskning om utbildning och forskning om forskning. Framtidsbedömningar ligger implicit i de långsiktiga frågor som utbildnings- och forskningspolitiken gäller. Material rörande dessa frågor tas kontinuerligt fram av myndigheter som , och , SCB m.fl. Internationella organisationer som och EU tar fram data om utvecklingen inom forskning och utbildning i olika länder. Det omfattande bakgrundsmaterial som finns inom utskottets område kommer på en rad olika sätt till nytta i utskottsarbetet, såväl inom den reguljära ärendeberedningen som i uppföljning och utvärdering. Presentationer av forskning och långsiktiga analyser är vidare viktiga inslag i utskottets utfrågningar och studiebesök. Miljö- och jordbruksutskottet följer forskningen på vissa ämnesområden som genmodifierad odling (GMO), växtodling och växtskydd samt djurhållning. Underlaget till betänkanden replierar ofta på forskningsrön från dessa områden. har tagit till sig rön från sektorsforskningsorgan inom utskottets beredningsområde som () och () samt sådan forskning som bedrivs vid bland annat () och (). I några fall har rapporterats att utskottet inte har någon etablerad rutin för att hantera forskningsrön och dylikt. inom ramen för utskottsarbetet. Detta är fallet inom till exempel försvarsutskottet och näringsutskottet, eventuellt också inom de utskott som inte besvarat enkäten. Inom FöU efterfrågar ledamöterna inte någon systematisk redovisning från kansliet av aktuell forskning inom utskottets beredningsområde. Kansliet följer forskningen mera aktivt och rapporterar i vissa fall till utskottets ordförande eller hela utskottet om intressanta, aktuella forskningsrapporter, vilket kan leda till att utskottet beställer en föredragning med anledning av ett sådant initiativ. Ser man mer generellt till formerna för utskottens arbete med forskningsbaserad och, i viss mån, framtidsinriktad kunskap, finner man i huvudsak fyra former. Utskotten kommer i beröring med forskare/forskningsverksamhet inom ramen för utfrågningar och/eller seminarier, vidare studiebesök eller studieresor inom eller utanför , uppföljning och utvärdering samt ärendeberedning. I vissa fall arbetar man med en kombination av dessa former. När det gäller utfrågningar är mönstret i allmänhet att utskottet finner skäl att, inte minst när det gäller nya frågor där kunskapsläget är osäkert, bjuda in en eller flera forskare eller andra experter för föredragningar och/eller besvarande av frågor från utskottets ledamöter. En relativt vanlig situation, där man går till väga på detta sätt, kan vara att utskottet skall behandla en proposition och därvid vill skaffa sig fördjupad, kompletterande eller alternativ kunskap på det aktuella sakområdet. I ett sådant fall kan man säga att kunskapsinhämtandet också är ett led i ärendeberedningen inför arbetet med utskottets kommande betänkande i det ärende som behandlas i propositionen. I detta sammanhang kan särskilt nämnas analyser av forskningens aktuella läge som de återkommande forskningspolitiska propositionerna innehåller och som handläggs av utbildningsutskottet. Studiebesök riktar sig i flera fall till universitet, högskolor och sektorsforskningsorgan samt myndigheter som i vissa fall bedriver egen forskning, till exempel . I samband med uppföljning och utvärdering förekommer det att utskotten lägger ut uppdrag på till exempel forskningsinstitutioner, som får i uppgift att närmare studera ett visst område eller del av ett område som ingår i utskottets plan; som exempel kan nämnas att forskare vid på utbildningsutskottets uppdrag gjort en utvärdering av inrättandet av . I KU förekommer samarbete med forskare i referensgrupper som följer och granskar framväxten av de rapporter som blir ett resultat av arbetet. Andra former för kontakter med företrädare för forskningsvärlden är till exempel deltagande i forskningskonferenser (TU), genomförande av interna seminarier (KU) eller miniseminarier (MJU), rapportering på basis av egen forskning till finansutskottet i vissa fall, föredragningar av representanter för inför utrikesutskottet, att forskare spontant överlämnar forskningsrapporter till utskottet (UU), att utskottets ledamöter får information om forskningsrapporter och dylikt via ett internt nyhetsbrev som utarbetas av kansliet (AU) samt att utskottet, som fallet är i utrikesutskottet, har självstyrande arbetsgrupper som i flera fall har utnyttjat forskarstöd i samband med utarbetande av projektmål eller för kunskapsuppbyggnad. En ytterligare form av kontakter redovisas av kulturutskottet, vars ledamöter återkommande medverkar i statliga kommittéer, där forskare ofta medverkar med att utarbeta underlag för arbetet i kommittén. Enskilda ledamöter av KrU har också kontakter med forskning genom styrelseuppdrag inom till exempel och . När det gäller konkreta exempel på utskottens arbete med forskningsrelaterade frågor och framtidsfrågor, något som togs upp i enkätens fråga 2, redovisas svaren utskottsvis i det följande. Samarbete med forskare i referensgrupper i samband med arbetet med uppföljning och utvärdering. Yttranden i vissa fall från forskare i samband med utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning. Utskottsutfrågningar i samband med beredning av lagstiftningsärenden. Ett exempel på att en forskningsrapport fått direkt genomslag i ett betänkande är en rapport76 till vilken det refereras i betänkande 2003/04:KUU1 Europeiska konventet om EU:s framtid, del 1. Föredragnings-PM (bakgrund, statistik). Rapportering från (omnämnt ovan). Utvärderingar, till exempel utvecklingen av penningpolitiken, uppdrag till . Utfrågningar, 56 , varav 2 ordinarie med riksbankschefen, samt utfrågningar om till exempel lönebildning, globala finansiella marknader (Tobinskatten), budgetprocessen, där forskare medverkat. Studiebesök hos bland annat SCB samt utländska studiebesök. Följande utgör exempel där forskningsbaserad kunskap integrerats i betänkanden: Betänkande 1998/99:UU12 om utrikeshandel och internationella investeringar. Betänkande 2000/01:UU4 om en säkerhetsordning för 2000-talet. Betänkande 2001/02:UU4 om globalisering. Betänkande 2001/02:UU1u om politiskt beslutsfattande. Utfrågningar om massförstörelsevapen med medverkan av forskare från () samt om framtida konflikter . Studieresa till i Gèneve . Exempel på utfrågningar med forskarmedverkan: Migration och asylpolitik (bet. 2002/03:SfU8) (bil. Ohälsa och sjukfrånvaro (bet. 2002/03:SfU10) (bil. 3), medverkande från , m.fl. Utfrågning om asylpolitik i samband med behandling av betänkande 2003/04:KUU1 (del 2, bil. Utfrågning om pensionssystemet (planerad ). Sluten utfrågning i anslutning till behandling av proposition 2001/02:44 Biobanker inom hälso- och sjukvården, där forskare från bland annat , och medverkade. Öppen utfrågning med anledning av proposition om stamcellsforskning . SoU och JuU har genomfört en gemensam hearing om drogproblem med 56 forskare som medverkande (inom ramen för ett gemensamt projekt som beskrivits i det föregående). Ledamöters deltagande i Nordiska kulturfondens seminarier om forskning om kulturpolitik. Deltagande i seminarier i regi av och AF Kultur om forskning och konstnärliga uttrycksformer i vårdmiljöer. har på utskottets uppdrag i samverkan med Talboks- och (TPB) gjort en uppföljning av teknikskiftet från analog till digital teknik beträffande talböcker. Utskottets tema vid var kultur och hälsa. Forskarpresentationer vid öppna eller slutna utfrågningar avseende aktuell forskning och forskningsresultat; öppen utfrågning om mobbning i skolan. Studiebesök vid universitet och högskolor. Uppföljning inom kansliet av den utbildningsvetenskapliga kommittén inom . Uppföljning med extern forskarmedverkan av inrättandet av . Internt seminarium med företrädare för m.fl. Utfrågningar om trafiksäkerhet, bredbandsutveckling, trängselavgifter, investeringsplanering och vägunderhåll med forskarmedverkan. Deltagande i konferenser, främst Transportforskningsdagen. Studiebesök vid () och (). Uppföljning och utvärdering: planering av vägar och järnvägar, riktlinjer för uppföljningsarbete. Utskottet har genomfört en serie miniseminarier i samband med ordinarie utskottssammanträden i samarbete med i (SLU) samt de forskningsprojekt som arbetar under namnen MAT-21 och Hagmarksmistra. Teman för seminarierna: Uthållig växtodling och växtskydd. Jordbrukets mervärden och ersättning. Förstudie genom om statens stöd till forskning och utveckling fördelat på företag av olika storlek. Studiebesök hos Verket för innovationssystem () och Verket för näringslivsutveckling (). Information i utskottet om omstrukturering av industriforskningsinstituten. Informationsmöte hos Kungl. Utfrågning om tillväxtfrågor (innovationer, innovationsprocessen, kapitalförsörjning) planerad. Betänkande 2002/03:AU1 utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Betänkande 2002/03:AU2 utgiftsområde 14 Arbetsliv. Betänkande 2002/03:AU3 mot kvinnodiskriminering, jämställdhetsfrågor och andra diskrimineringsfrågor. Betänkande 2002/03:AU4 Vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringen med mera Betänkande 2002/03:AU:5 Arbetsmiljö. Betänkande 2002/03:AU6 Statens ansvarsnämnd och arbetsrättsliga frågor. Betänkande 2002/03:AU8 Arbetsmarknadspolitik. Betänkande 2003/04:AU1 utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. Offentlig utfrågning på temat Arbetsmiljö av ordföranden i vid forskningsdag . Möten med (), vanligt förekommande. Studiebesök vid , vanligt förekommande. Synpunkter på och förslag om utskottens framtida arbete med forsknings- och framtidsfrågor Inledningsvis redovisar jag här utskottens allmänna bedömningar av hur det praktiska arbetet med forskningsbaserad och framtidsrelaterad kunskap framgent kan bedrivas i utskotten. Ett sätt att bedöma framtiden kan vara att som utrikesutskottet värdera erfarenheterna av den hittillsvarande verksamheten. Det framhålls att utskottet bedriver ett kontinuerligt moderniseringsarbete, där inflytande genom vad som kallas idémakt är en ledstjärna. Noggranna analyser och kreativitet är förutsättningarna för en aktiv och framåtblickande verksamhet, där kontakter med forskningen och internationella kontakter bedöms som betydelsefulla. Från ledamöternas sida rapporteras enbart positiva reaktioner på detta sätt att arbeta. I andra fall görs bedömningen att kontakterna med forskarsamhället funnit sina former på ett ändamålsenligt sätt, att tillståndet med andra ord är bra som det är och att man avser att fortsätta med forskarkontakter etc. som . Så kan man tolka svaren från , finansutskottet, försvarsutskottet, socialutskottet, socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Några kommentarer utöver dessa kan också vara värda att återge. anser att man inte behöver rekrytera forskarutbildade personer till kansliet. Vidare rapporteras att ledamöterna i utskottet är måna om att identifiera sig som politiker, varigenom man markerar sitt oberoende i förhållande till forskningen. En liknande bedömning har gjorts inom finansutskottet, där ledamöterna gärna tar del av forskningsrön men följer sin politiska instinkt då man tar ställning i enskilda sakfrågor. I några fall vill man, mot bakgrund av bedömningen av forskarkontakterna , markera att man inte ser något behov av ett särskilt forskningsorgan (SoU) eller ett övergripande organ inom på området forskning och framtidsfrågor (SfU). anser att tekniken att arbeta med sammansatta utskott är att föredra framför ett särskilt forsknings- och framtidsutskott. Enligt utbildningsutskottet kommer de långsiktiga, framtidsinriktade analyserna till störst nytta genom att direkt förankras i berörda delar av den reguljära organisationen. Därför bör enligt UbU forsknings- och framtidsfrågor framför allt behandlas där de innehållsligt hör hemma i utskottsorganisationen. Det är också viktigt, anser UbU, att i olika former stimulera intresset för forskningsfrågor, som sker till exempel genom Rifos arbete och den särskilda forskningsdagen . anser att det är en uppgift för att verka för en ändamålsenlig organisation för forsknings- och framtidsfrågor. Till grund för utskottets uppfattning i denna del ligger att utskottet anser att verksamheten på det aktuella området delvis är fragmenterad och att många aktörer verkar utan en samlad syn. När det gäller uppfattningar om vad som kan göras för att förbättra den nuvarande verksamheten med forskarkontakter och framtidsfrågor, framförs förslag på såväl övergripande (riksdags)nivå som på utskottsnivå. anser att sambandet mellan politik och forskning bör stärkas med hjälp av en utvecklad dialog.