frsrdg · GT04RJ1 · 2006-02-07 00:00:00 — , tidigare verksam vid och nordiska språk, talade om , och redogjorde för den systematik som Artedi tillämpat. , biolog, journalist och författare, avslutade symposiet med att föreläsa kring det problematiska i att försöka skriva biografi. Källorna till Artedis liv är få, till de mest användbara hör korta biografi 1738 som inleder Artedis Ichtyologia och biografi 1905. Till de skönlitterära alster som behandlat Artedi hör men även en roman av med titeln och en narr. Går det att skriva personhistoria med så få källor som i detta fall, frågade sig slutligen . har i etablerat sig som den kanske viktigaste populärvetenskapliga manifestationen i . Syftet med festivalen är att skapa en allmänt positiv attityd till forskning och lyfta fram dess stora betydelse för alla sektorer i samhället genom ett brett program i såväl traditionella som oväntade miljöer. , , Näringslivsgruppen, , och har hitintills varit huvudmän för denna organisation. har under det innevarande året tillsammans med Kungl. och beslutat att också inträda såsom huvudmän för . har deltagit i finansieringen av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royaltyer från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 132 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. I nu gällande stadgar för RJ anges att hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild. En sådan donation erhölls 1992 från den avlidne hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJs förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgick /06 till . Avkastningen skall av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc. stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar. utsågs till stipendiat för tiden . Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJs förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJs övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgår till . Avkastningen av den nya donationen skall av RJ delas ut i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc. stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren. utsågs till stipendiat för tiden . instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordförande), , , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till den s.k. , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJs presidium fattar det definitiva beslutet. Vid en prisceremoni i uppmärksammades tre mottagare av stipendierna ur . Stipendierna utdelades till: Hon avsåg att forska vid () som är knutet till . som hon kunde bidra med sin metod för huggspårsanalys av runstenar med hjälp av laserskanner hoppades hon själv få lära sig mer om metallanalys och metallhantverk. Fil.dr , Teologiska högskolan i . har inbjudit henne att där vidareutveckla sin forskning i gränslandet mellan teologi, filosofi och idéhistoria men med en etisk-politisk inriktning. Det tredje stipendiet, vars mottagare utsågs av medlem i , gavs till den norska forskaren , institutt for kulturstudier, . Hon var bjuden till , etnologiska institutionen, för att inom det norska projektet 2005 studera hur markeringen av unionsupplösningen mellan och gjordes i . Stipendierna (vardera) överlämnades av , hustru till framlidne . Ytterligare ett stipendium delades ut vid denna prisceremoni. Stiftelsens ordförande överlämnade RJs Forschungspreis für Deutsche Wissenschaftler inom ramen för det ömsesidiga utbytesavtalet med . Priset utdelades till den framstående tyske forskaren , , som inbjudits att forska vid och forskning, . Ett avtal mellan stiftelserna innebär att RJ utdelar ett pris till en framstående tysk forskare för vistelse vid någon forskningsinstitution i och att ger ett motsvarande pris till en framstående svensk forskares vistelse i . Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i bland annat , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. Docent har haft ett konsultuppdrag vid RJ för att följa utvecklingen inom området konstnärlig forskning och att vara RJs representant i . Hans slutsats är att diskussionerna inom området har mattats väsentligt . En förklaring kan vara () dominerande position som bidragsgivare och uttolkare av begreppet. Mycket påkostade årsböcker 2003 och 2004 har ägnats detta tema, som VR fördelat nya projektbidrag för (ca ). VR:s först påbörjade kollegier (6) och projekt (6) avslutas i och med detta år och kommer att utvärderas. Den nya forskningspropositionen innehöll till mångas förvåning och besvikelse inga kommentarer kring detta nya forskningsfält (med undantag av en framtida satsning på en nationell forskarskola i design). Till denna osäkerhet bidrar också det faktum att inga svenska doktorsavhandlingar med konstnärliga inslag lagts fram och ventilerats. De första 10-talet doktorander av de sammanlagt cirka 70 works in progress vid konstnärliga högskolor med examensrätt väntas disputera . Diskussionen om metodik- och teorifrågor saknar både sammanfattningar och nytt bränsle. Det är troligt att aktörerna inväntar dels VR:s utvärdering och eventuellt förändrade bidragssystem, dels nästa forskningsproposition. intryck från de internationella och nationella konferenser han har deltagit i är ungefär likartat. Ledande i diskursen är företrädare för designutbildningarna, i mindre grad högskolor på musik- och bildområdena. De projektredovisningar som tagit del av (jämte granskningar av tre ansökningar till VR) pekar på några problemområden som forskningsfinansiärerna möjligen inte förutsett, och som har med de konstnärliga utbildningarnas praxis och arbetsmetoder att göra. De konstnärliga högskolorna disponerar särskilda medel för konstnärlig utveckling (KU), som enligt praxis kan användas mycket fritt och utan större krav på resultatredovisning. Från bidragsmottagarnas sida (högskolorna) betraktas en traditionell humanistisk redovisningsform (vetenskapliga artiklar och rapporter) som olämplig för konstnärliga forsknings- och utvecklingsprojekt. Någon motsvarande tradition för (skriftlig) redovisning har inte utbildats. Det anses inte heller vara någon fördel att samarbeta med närliggande humanistiska ämnen för att skaffa sig eller låna denna kompetens. KU-medlen har riktats till konstnärlig utveckling och förkovran inom respektive skola, inte till fördjupning och erfarenheter som primärt skall förmedlas till andra. Det finns anledning att tro att den konkurrens som råder dels mellan högskolorna, dels mellan enskilda konstnärskap inte direkt främjar en öppen redovisning och offentlig granskning som är det vanliga slutmålet för humanister och naturvetare. Kontentan är alltså att de konstnärliga högskolornas arbetssätt och praxis när det gäller forskning och konstnärligt FoU följt och följer andra redovisningsformer än andra vetenskapsgrenar. Det vore orimligt att ställa formella krav på slutredovisningar och dokumentation och att bedöma resultaten utifrån traditionella premisser. En logisk konsekvens vore att området konstnärlig forskning finansierades i en särskild ordning hos samtliga aktuella forskningsfinansiärer (särskilda riktlinjer, särskild beredningsgrupp, öronmärkta pengar osv.) och inte underkastades samma bedömningskriterier som och konkurrerade med andra forskningsfält. har omvärldsbevakning till stor del fokuserats på aktiviteter inom (konferenser, seminarier och utställningar) och på utvecklingen inom forskningsfältet . Han har vidare kontinuerligt följt litteratur och aktuella rapporter om kulturvanor och -attityder, framför allt i åldersgruppen , som komplement till de fyra kulturpolitiska seminarierna 2004 (Konsten, Kulturpolitiken, Forskningen Tema Q, 2005) och de diskussioner som lett fram till RJs beslut att ge ett startbidrag till ett kulturpolitiskt observatorium Nordicult. Kulturen kan betraktas som samhällssektor eller som ett sammanfattande begrepp för hur vi tänker, interagerar och organiserar våra samhällen. I båda fallen har vi ett behov av en större och bättre systematiserad vetenskaplig kunskap. Oavsett om vi verkar inom den offentliga sektorn, näringslivet eller i det civila samhället behövs kunskapsbaserat underlag för att fatta beslut om inriktningar och handlingsalternativ. Hur skall vi veta att vi gör rätt saker? Det kan handla såväl om kulturpolitik i traditionell, snäv mening inom konstområdena, kulturarvet och medierna som om politik där kulturen i bredare mening är central för samhällsplaneringen. Det kan till exempel röra forskning om ungdomars faktiska kulturvanor, något som inte alls avspeglas i traditionell kulturstatistik och över huvud taget inte passar in i den offentliga kulturpolitikens stödordningar. Men också mer grundläggande forskning, utan omedelbar samhällsnytta: att söka förstå vår samtid, våra tänkesätt och värderingar, våra begrepp och argument. Stiftelsen har stöttat såväl sektorsnära kulturpolitisk forskning som grundforskning på ett bredare fält. Stiftelsen eftersträvar regelmässigt att bidra till en fördjupad dialog mellan svenska forskare och det internationella forskarsamhället. En iakttagelse från detta arbete är att många internationella aktörer från stora institutioner till enskilda forskare efterlyser bredare kontakter med svenska forskare och myndigheter, vilka kan bidra med resultat och översikter till gagn för jämförelser av utvecklingen inom kulturområdet, i flera av detta begrepps bemärkelser. Den humanistiska utbildningen och forskningen vid universiteten är naturligtvis en bas för kunskapsförsörjningen inom kulturområdet, på samma sätt som de så kallade ABM-myndigheterna (arkiv, bibliotek, museer) svarar för dokumentation, bevarande, levandegörande och viss egen forsknings- och utredningsverksamhet. Men det finns en påtaglig brist på kommunikation mellan grundforskning och tillämpad verksamhet, och en viss misstro mot vad som kan levereras från respektive håll. RJ har för sin del gjort flera satsningar kring detta genom konferenser och projektstöd till samverkan inom ABM-området. Dit hör även RJs satsningar tillsammans med på och det kommande postdoktorala trainee-programmet vid kultursektorns ansvarsmyndigheter. I detta sammanhang har RJ också uppmärksammat behovet av att förstärka och samordna forskning och forskningskommunikation, exempelvis i form av så kallade kulturobservatorier, ett slags nätverksinstitut av skiftande karaktär som finns i många länder (se ovan). Ett av de förslag som lanserades vid avslutningen av den genomförda , Forskningen var att ett sådant kulturobservatorium borde inrättas i . Flera av de medverkande forskarna framhöll att det behövs ett nytt, samlande initiativ för kunskapsförsörjningen inom kulturfältet eftersom från en internationellt ledande position har hamnat på efterkälken. Eftersom inga förslag med den efterlysta inriktningen har kommit vare sig från statsmakterna eller berörda myndigheter, beslutade RJ att ta initiativ till en bred diskussion kring behovet och inriktningen av ett kulturobservatorium. Detta skulle ske mot bakgrund av internationella erfarenheter, men relateras till andra initiativ eller erfarenheter rörande forskning och forskningssamarbete inom hela kulturområdet. RJ uppdrog åt statistikern , och Tema Q, att utarbeta en utredande promemoria rörande ett kulturpolitiskt observatorium. Denna utgjorde sedan ett bakgrundsdokument till konferensen och kunskapsförsörjning, som RJ arrangerade tillsammans med Kommuner och Landsting på . Konferensen inleddes med en internationell session. Där presenterade direktör , ECF, , idéerna bakom LabforCulture och visade även några smakprov på Internetportalens webbsidor. Professor , , redovisade en utredning om sektorsforskningen inom kulturområdet i . , direktör för det finska kulturforskningsinstitutet , berättade hur detta realiserats och om institutets arbete. Sessionen avslutades av professor , som i en kritisk analys efterlyste en större svensk närvaro i det internationella samarbetet rörande kulturpolitiskt relevant forskning. Eftermiddagen ägnades en presentation av olika projekt. Forsknings-chefen vid fil.dr , berättade tillsammans med professor om det , som utreds. Docent , RJ, efterlyste i sitt inlägg en modern och relevant forskning om kulturvanor. Avdelningschef , , redogjorde för rådets policy beträffande forskning och kunskapsspridning. Riksarkivarie redogjorde för det samarbete som pågår mellan främst RA och Kungl. angående standarder, digitalisering, gemensamma söksystem etc. Professor avslutade sessionen med att presentera och aktuella satsning på postdoktorala trainee-tjänster vid kultursektorns ansvarsmyndigheter. Dagen avslutades med ett längre inlägg av professor , Tema Q, , som tog upp och kommenterade idén om ett kulturpolitiskt observatorium. Han menade att tiden nu är mogen för ett sådant och att det finns uppenbart goda samarbetsmöjligheter mellan flera forskningsmiljöer i och de nordiska grannländerna. Han föreslog en satsning på ett Nordicult i analogi med namnet och verksamheten vid det nordiska centret för medieforskning, Nordicom. Efter inlägg följde i stort sett instämmande kommentarer från , , , , , , , och , och . Dagen avslutades av överintendent , Utbildnings- och . RJ beslutade , utifrån de synpunkter som framkom i anslutning till och under konferensen, att anslå som startbidrag till planering och etablering av ett nordiskt , forskningskommunikation och initiering av praktiknära forskning med mera Nordicult. Institutet skall baseras på en nära samverkan mellan Tema Q, , centrum för kulturpolitisk forskning, och Nordicom. Den positiva respons som förslaget mött från bland annat Cupore i , och , , är en annan viktig byggsten. Den närmare utformningen av Nordicult kommer att utredas av Tema Q och avrapporteras till RJ. Trettio doktorander har deltagit i Jubileumsfonds forskarskola i moderna språk, som startade . De gemensamma aktiviteterna inom forskarskolan har numera avslutats. Vid utgången av 2005 hade 13 av doktoranderna fullbordat sina studier. Forskarskolans koordinator professor , , bedömer att ytterligare ett 10-tal av dem kommer att disputera fram till och med /07. Ett par av de nyblivna doktorerna har erhållit forskningsanslag eller lärartjänster vid universitet och högskolor inom eller utanför . Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning närmar sig sin avslutning. Forskarskolan startade , och /06 blir forskarskolans femte och sista verksamhetsår. Totalt deltar 20 doktorander i forskarskolan, var och en med hemvist vid en av de tio olika högskolor och universitet från i norr till i söder som medverkar i forskarskolan. De flesta doktoranderna antogs som forskarstuderande och började i forskarskolan vid dess start. inlemmades ytterligare 3 doktorander i forskarskolan. Forskarskolan har liksom tidigare finansierat doktorandernas anställningar och dessutom givit stöd till institutionerna för vissa andra kostnader såsom handledning och resor. Medlen från RJ har kompletterats med tillskott från , som tilldelade forskarskolan medel efter ansökan i två omgångar, för åren 20012003 och för åren 20042005. Detta gjorde det möjligt att öka antalet doktorander. har en doktorand avlagt licentiatexamen, och därmed har totalt 10 doktorander avlagt denna examen som ett etappmål på väg mot doktorsexamen. Drygt hälften av doktoranderna (tolv personer) planerar att avsluta sina studier med doktorsexamen eller i ett par fall licentiatexamen . är normal studietid för den som innehar anställning som doktorand och ägnar av tiden till forskarstudier. Övriga doktorander har antingen påbörjat forskarstudierna senare (tre personer), varit föräldralediga (fem personer) eller varit sjukskrivna (två personer) eller råkat ut för en kombination av dessa faktorer. Deras planerade examina ligger därmed längre fram i tiden. Medel finns reserverade för att även fortsättningsvis kunna täcka institutionernas kostnader för doktoranderna fram till deras examen. De flesta doktoranderna hade vid årets början redan avslutat sina kursprogram och har varit inne i ett intensivt skede med sitt avhandlingsarbete. Därför har forskarskolan inte inbjudit till någon gemensam kurs i motsats till . Ett samarrangemang med den nationella forskarskolan i matematik med beräkningsvetenskap anordnades i form av ett öppet hus, som dokumenterats i en konferensrapport med medverkan av 12 av forskarskolans doktorander. samlades handledare och doktorander i för att delta i konferensen och matematik och ett efterföljande seminarium för forskarstuderande inom matematikdidaktik. Alla doktoranderna deltog och presenterade sina pågående arbeten. har professor på forskarskolans uppdrag genomfört en utvärdering av bedömningskriterier för licentiatavhandlingar med utgångspunkt i de avhandlingar som lagts fram. Vid ett välbesökt seminarium för handledare i där utvärderingen var ett av ämnena presenterades de preliminära resultaten. Syftet är att utveckla en samsyn på innebörden av god kvalitet i doktorsavhandlingarna. Rapporten kommer att publiceras . Forskarskolan presenterades av koordinator vid ett seminarium anordnat av utbildningsvetenskapliga kommitté med brett deltagande . En utvärdering av projekt inom vissa områden pågår inom kommittén, och forskarskolan finns med i den utvärdering som kommer att rapporteras . Ledningsgruppen har sammanträtt fem gånger för att fatta beslut om verksamhet, budget och bokslut. Ledningsgruppen har i vissa fall kunnat medverka till förbättringar i handledarsituationen för doktorander och på andra sätt stöttat doktorander och miljöer i enskilda fall. Forskning om tillhör de mest internationaliserade delarna av humaniora och samhällsvetenskap. Forskningsresultaten har global spridning i , , och . beslutade styrelsen för RJ att i samverkan med av högre utbildning och forskning (STINT) göra en satsning för att stärka den vetenskapliga kompetensen i på området. Satsningen innefattar forskarskola, gästforskarprogram, postdoktorala befattningar, internationella konferenser och aktiviteter för att bygga nätverk mellan svenska forskningsmiljöer och det internationella forskarsamhället. I ett första steg anslog RJ till finansiering av förberedelser, koordinering och postdoktorala tjänster. RJ lämnade 20022004 ett stöd om och kommer fortsättningsvis att tillskjuta ytterligare medel. STINT tillskjuter 3miljoner kronor . Professor , vid i , var programmets koordinator fram till och dess sekreterare. tillträdde professor som koordinator med och sedermera (båda Stint) som administrativ resurs. Styrgruppen består av professor , , ordförande, professor , i , professorn i freds- och konfliktforskning vid , seniorforskaren vid för Asienstudier i och chefen för i . Som representant för RJ har forskningssekreterare varit adjungerad i styrgruppen. STINT har representerats av direktör . I styrgruppens strategiska handlingsplan utgör ledstjärnorna strävan efter högsta möjliga vetenskapliga kvalitet och understödjande av största möjliga internationella exponering av svensk forskning. I ingår 9 doktorander, till vilken en av tio sökande har knutits i ansökningsomgångar 2002 och 2003. Doktorandtjänsterna vilar på 50/50-finansiering med universiteten. Forskarskolan tillhandahåller biträdande handledning, medel för forskningsresor i , handledningsinternat och forskarkurser som också är öppna för andra doktorander. hölls ett intensivt tredagarsseminarium med internationella experter där samtliga pågående forskningsprojekt avstämdes. Den första disputationen skedde . Den nydisputerade , , erhöll 2005 ett av RJs Pro för unga särskilt lovande forskare. Ytterligare två avhandlingar har färdigställts . Övriga avhandlingsarbeten fortskrider enligt tidsplanen och bedöms kunna avslutas inom stipulerad tid. SSAAPS postdoktorala akademi stöder de mest lovande unga forskarna genom tre postdoktorala tjänster på två plus , i vilka ingår ett obligatoriskt utlandsår vid någon av världens ledande institutioner på området. Två har genomfört sina utlandsår vid Southeast , , respektive , . Båda har säkrat sin fortsatta forskning innan tiden vid SSAAPS löpt ut, bland annat genom anslag från och stöd från näringslivet. Det svenska forskarsamhället har generalmönstrats med hjälp av nationella konferenser och 2003 bland annat i syfte att utveckla samarbetet mellan lärosätena. har hållits ett tvådagarsseminarium om Kinaforskningens framtid vid våra nationalekonomiska institutioner. Liknande disciplinförankrade seminarier inom andra ämnen planeras . Syftet är att bidra till att ge större utrymme i den reguljära universitetsverksamheten och kursutbudet vid olika institutioner. SSAAPS internationella workshopprogram omfattade fyra workshoppar i , , och vilka behandlade problemställningar vid forskningsfronten, bidrog till nätverksbyggande och kommer att resultera i publikationer vid ledande internationella bokförlag. Forskarsammankomster på hög nivå organiseras i för ämnesföreträdare och yngre forskare. hölls i en så kallad vinterkonferens om Globalisation and Its Counterforces. I denna deltog ett 30-tal svenska forskare tillsammans 20-talet samhällsforskare från de sydöstasiatiska länderna och . En ytterligare vinterkonferens arrangerades i om Economic Development and Social Policy. Den samlade drygt 30 svenska professorer, postdoktorer och doktorander tillsammans med centralt placerade kinesiska forskare vid samt universiteten i . Konferensen ägnades främst åt hur en välfärdspolitik kan formas för att bidra till att lindra den fattigdom och den sociala utslagning som åtföljer snabba ekonomiska utveckling. Såddfinansiering har ställts till förfogande för att stödja formandet av svensk-kinesiska forskargrupper i konferensens efterföljd. Konferensen hölls inom ramen för det större övergripande . I anslutning härtill var professor och VD särskilt inbjudna till () under ledning av professor och till in the Humanities and Social Sciences under ledning av professor . Inom ingår SSAAPS i tillsammans med bland annat Studies i , Science-Po i , det nederländska postdoktorala institutet i och det tyska nationella centret för samtidsorienterad für Asienkunde i . SSAAPS bidrar till finansieringen av Alliansens kvalificerade Series i samarbete med (), vars största bidragsgivare är . Inom denna serie ordnades sju specialiserade workshoppar i bland annat , , , och med inriktning på gemensamma samtidsfrågor i och . SSAAPS-programmet och internationella samarbetspartner presenteras närmare på den speciella hemsidan, . för museianställda startade och befinner sig nu i sitt fjärde verksamhetsår.