frsrdg · GT04RJ1 · 2006-02-07 00:00:00 — Temat för dagen var Religion och politik i ett internationellt perspektiv och öppningsanföranden hölls av professor och , ordförande i . Den globala värderingsstudien, World Values Survey, representerades av Professor , , som introducerade projektet, och professor , , talade under rubriken and Secular Religion and Politics Worldwide, medan Professor , , , föreläste på temat and Europe. Dagen avslutades med en paneldiskussion om hur dialogen med den muslimska världen utvecklas. Samtalet leddes av , och i panelen satt rektor , , , , , , , och riksdagsledamöterna . besökte områdesgruppen för att ta del av den forskning som bedrivs inom områdesgruppens ansvarsområde. Professor , statsvetenskapliga institutionen, ansvarade för dagen som hade två teman. Förmiddagen kretsade kring Fred, konflikt och säkerhet, med presentationer av statsvetarna fil.dr , fil.dr och docent , samt fil.dr , FOI, och docent , och nordiska språk. var temat Miljö och hållbar utveckling, och områdesgruppen fick en inblick i forskningen vid av fil.dr och docent , men även dragningar av professor , nationalekonomi/SLU, och docent , ekonomisk historia vid . överlämnade millennieprojektet sin slutrapport till FN:s generalsekreterare . Projektet, under ledning av professor , har haft som uppgift att ta fram riktlinjer och rekommendationer till vad som behöver göras för att målen skall nås och vad det kommer att kosta. har stött projektet och avdelade ett slutanslag. Efter ett initiativ av EU:s utrikespolitiske talesman har RJ inlett ett samarbete med den kring det så kallade on Conflict Prevention. Inom ramen för detta initiativ utges en årsbok i namn. är redaktör för skriften, vars andra utgåva presenterades i . Presentationen hölls i EU:s representation vid FN och samlade ett 40-tal åhörare. presenterade såväl boken som det övergripande programmet, och från områdesgruppen närvarade riksdagsledamoten och . Årets boktema var Development, Security and Conflict Prevention, med bidrag från bland andra , tidigare chef för , , ordförande för och tidigare utrikesminister i , samt vår egen biståndsminister . Områdesgruppen har sedan sin tillkomst genomfört ett antal arbetsseminarier med inbjudna internationella och svenska forskare samt gjort studiebesök hos forskargrupper. Medlemmarna har fört intensiva diskussioner kring frågor om allt från hur globaliseringen återverkar i vårt samhälle, formerna för det offentliga samtalet och demokratins uttrycksformer, till enskilda individers engagemang i såväl globala som lokala samhällsfrågor. Som ett resultat av dessa diskussioner färdigställdes en idébok, där ledamöterna, var och en utifrån sin bakgrund och profession, tar upp grundläggande frågor kring civilsamhället och ger förslag eller redovisar forskningsresultat med anknytning härtill. Bidragen omspänner såväl stort som smått, globalt som lokalt. Statsvetaren docent svarade för redaktörskapet för antologin, som gavs titeln: Civilsamhället. Boken presenterades vid konferensen framkant med ett trettiotal deltagare från i första hand ett antal ideella organisationer. Konferensen anordnades av Ideell Arena i samverkan med områdesgruppen. I programmet medverkande bland andra , , , , och . Boken lanserades officiellt vid och har rönt en betydande efterfrågan, särskilt från frivilligorganisationer och andra aktörer inom den ideella sektorn. En stor del av områdesgruppens arbete har kretsat kring arbetet med antologin. Ett par av årets sammanlagt fyra sammanträden ägnades diskussion av framlagda utkast till texter. Härutöver kan särskilt nämnas att gruppen gästades av den välkände sociologen professor , från Ludvig-Maximilians-Universität, . deltog i två möten med områdesgruppen och ett par representanter för områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och långsiktigt hållbar samhällsutveckling. höll sedan en välbesökt plenarföreläsning på under rubriken: Re-inventing Europe a Vision. Föreläsningen var ett samarrangemang mellan vid och RJ. gjorde områdesgruppen en studieresa i , vilken inleddes med ett sammanträde hos på . Därefter gjordes ett studiebesök i byn , kommun, öster om . I byn drivs sedan drygt ett framgångsrikt utvecklingsprojekt, bland annat med stöd av ABF. Arbetet syftar till att genom olika initiativ stärka sammanhållningen i bygden, utveckla nya företag och allmänt skapa en god livsmiljö. Gruppen hade ett givande seminarium med de aktiva eldsjälar som försöker motverka avfolkning och hålla bygden levande. Efter studiebesöket deltog flera av gruppens ledamöter i Frejas fonds tvådagarskonferens i världen och världen i på i , norr om . Fil.dr , sociolog från , medverkade vid gruppens sammanträde . Hon talade om Politikens förändrade gränser och delade med sig av tankar kring (), som hon menar är ett exempel på att ett globalt politiskt landskap är på framväxt. Hon gav bilden av två delvis parallella politiska landskap på internationell och global nivå. I det ena finns olika former av organisationer med kopplingar till nationella strukturer. Dessa bygger oftast på representation i olika hänseenden. I det andra finns olika typer av överstatliga eller globala organisationer (EU, WTO) samt ett globalt civilt samhälle (såsom WSF) och ekonomiska organisationer (, think-tanks osv.). Enligt Sörbom har detta betydande konsekvenser för förståelsen av representationsbegrepp i teori såväl som praktik. Inom ramen för områdesgruppens ansvarsområde arrangerade RJ 2005 den fjärde i ordningen. var ansvarig för planeringen tillsammans med och vid EFC:s sekreterariat i . Från områdesgruppen medverkade docent , i , och , ordförande i , samt , sekreterare i . Akademin genomfördes under tre intensiva dagar i . Drygt ett trettiotal personer från tiotalet länder deltog. De flesta var yngre stiftelsemedarbetare. Föreläsare var ledande företrädare för stiftelser och forskare. Från medverkade , , , , och publicisten med anföranden. Information om akademin, liksom merparten av föredragen, finns på . Vidare har RJ bland annat beviljat anslag till det europeiska doktorandnätverket för forskning om civilsamhället, ideella sektorns utveckling, programarbete och delfinansiering av en professur vid . har medverkat som expert åt forskningsdirektorat i utredningen and R+D, vilken avlämnade sin slutrapport . Till områdesgruppens område hör även frågor och kunskapsläget kring det ideella arbetets och filantropins roll inom social omsorg och hälso- och sjukvård. De traditionella välfärdssystem som byggts upp av offentliga medel ställs inför växande utmaningar. Ökat behov av vård och omsorg, stagnerande ekonomiska resurser, påverkan av den globaliserade ekonomin har lett till en intensiv debatt om hur detta skall hanteras. anordnade RJ och diakoni konferensen att arbeta utan vinst non-profitsektorns bidrag till välfärden. Programmet inleddes med välkomstord av Erstas direktor och VD . , , höll sedan föredraget The Non-Profit Difference The Effects of the For-Profit Revolution on U.S. Hans föredrag kommenterades av docent , i , och , Agora/SSR. , professor i socialt arbete vid , gjorde sedan en kritisk och reflekterande analys av det civila samhällets betydelse för välfärden. Ideologiska önske(mar)drömmar och ideologiska realiteter var den träffande underrubriken på hans inlägg. Konferensens andra del ägnades de drivkrafter som får människor att engagera sig i non-profit-verksamhet. Detta exemplifierades av Vidarkliniken (), Stiftelsen (), Basta () och GodEl () som gav en inblick i studier rörande delaktighet i frivilligt arbete i dagens . Programmet avslutades med ett panelsamtal mellan (), (), och vid Sjukvård , vid Famna och biskop emeritus . Moderator under konferensen var . startades med stöd från bland annat RJ projektet utmaning, som tar upp frågan om hur globalisering och europeisering återverkar på ekonomi, välfärd och hållbar utveckling i ett längre perspektiv. Projektet initierades av Stiftelsen fond och skall pågå . Bakom Global utmaning står en rad stiftelser, ideella organisationer men även företag (se nedan). Projektet vill genom att anordna seminarier och utge kvalificerade småskrifter och böcker bidra till kunskapsuppbyggnad och samhällsdebatt till exempel om vad det europeiska och globala omvärldstrycket innebär för jobb och välfärd i , eller om hur jobben ser ut i tjänstesamhällets . Arbetet leds av en styrgrupp bestående av , ordförande , , , , , , , , , , , Per Juth, , , , , AB , , , , , , , , , , Frejas Fond, , och , TCO. RJ tillsatte en områdesgrupp för att stimulera och initiera forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap. Bakgrunden till gruppens tillkomst är behovet av långsiktigt bedriven forskningsverksamhet som kan bidra till kunskapsutveckling inom detta område. Två ledamöter har tillkommit i områdesgruppen. Den ena är riksdagsledamot , stiftelsens tidigare vice ordförande. Den andra är , tidigare ekonom i LO, numera anställd som analytiker vid . Områdesgruppens sekreterare är forskningssekreterare . Områdesgruppen har sammanträtt fyra gånger. Det första konkreta uttrycket för gruppens verksamhet var att rikta ljuset på problem som sammanhänger med Lokalt självstyre, likvärdighet och effektivitet som var titeln på gruppens första utåtriktade seminarium, vilket ägde rum i . För planering och genomförande av seminariet anlitades Per , Mapsec. Tillsammans med några av gruppens medlemmar, , , och , , svarade han för komponerandet av seminarieprogrammet. Välkomstanförande hölls av biträdande finansminister som var ledamot av områdesgruppen. Seminariet innehöll fyra teman. Det första hade titeln perspective on administrative structures/Förvaltningsstruktur i ett komparativt perspektiv. , , tal handlade om det internationella perspektivet, medan , från , inlägg handlade om Ett historiskt perspektiv på relationen mellan nationell politik och självstyrelse. Samtliga teman avslutades med förberedda kommentarer, i detta fall från Kommuner och Landsting. Det andra temat hade titeln på de svenska kommunerna. , , anförande handlade om subsidaritet i europeisk debatt och svensk förvaltning. Kommenterade gjorde vid . Nästa tema var Heterogenitet en tillgång eller ett problem? och vid resp. tog upp synen på detta med från och som kommentator. Till det fjärde och sista temat med titeln bör en kommun vara? hade inbjudits vid i som talade om Participation, väljaropinion, effektivitet. , , var kommentator. Slutdiskussionen leddes av från SNS. Moderatorer var och . , likvärdighet, effektivitet. Målkonflikter i den offentliga sektorn, som är en dokumentation av seminariet, blev klar och iordningställdes till största delen av Per . Vid mötet i områdesgruppen presenterade en av gruppens ledamöter, , en PM om ett perspektiv framåt. Denna PM låg sedan till grund för det första temat Globalisering och framtid, vid RJs framtidsseminarium (som finns beskrivet på annat håll i årsberättelsen). Även och deltog under detta avsnitt. Ett kommande seminarium i områdesgruppens regi skall handla om hur man skall få dynamik i den offentliga sektorn. Som diskussionsunderlag hade från i ombetts skriva en PM Innovationer i offentlig sektor, vilken han presenterade vid det därpå följande sammanträdet . Till årets sista sammanträde hade , och från Skatteakademien inbjudits. Kontakter mellan dessa personer och stiftelsen hade tagits tidigare, vilket hade resulterat i en PM om nuvarande svensk skatteforskning som presenterades. Skatteakademien har konstaterat att svensk skatteforskning, särskilt den skatteekonomiskt inriktade, har minskat i omfattning . En inventering av svensk skatteforskning samt en jämförelse med internationella skattesystem finns det således ett stort behov av. RJ var i hög grad inblandad i den skattereform som genomfördes genom den tidigare områdesgruppen för skatteforskning. Det finns en ambition att ta upp denna fråga på nytt varför diskussionerna kommer att fortsätta . , landshövding i , leder arbetet i som är en parlamentarisk kommitté som skall undersöka den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga välfärdsåtagandena. Uppdraget är att i en första etapp identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen mellan staten, landstingen och kommunerna. I etapp två avses att göra en fördjupad analys och bedömning av strukturen och uppgiftsfördelningen samt där det är motiverat föreslå förändringar. Områdesgruppen har fått fortlöpande redogörelser av arbetet i denna för framtidens samhälle viktiga kommitté. Arbetet skall vara klart då kommitténs betänkande skall överlämnas. Områdesgruppen var representerad genom vid ett seminarium vid i , vilket var en direkt uppföljning av idéskissen med titeln of funding between the individual and the state som , hade presenterat vid ett möte med områdesgruppen . Han och hans brittiska kolleger önskade samarbete med svenska forskare kring ett komparativt inriktat projekt som handlar om pensionssystemens förändring i fyra europeiska länder (, , och ). har det förekommit diskussioner i områdesgruppen om universitets- och högskolesektorns tillstånd. Inom områdesgruppens budget har två ansökningar som behandlar detta ämne beviljats medel. Den ena ansökan är från och handlar om Former för forskningsanknytning förslag till en empirisk studie. Denna studie anknyter väl till de problemkomplex som diskuterats i områdesgruppen. Ett centralt inslag i den svenska högskolemodellen är att all utbildning skall knytas till forskning oavsett om utbildningen bedrivs vid ett forskningsorienterat universitet eller en högskola med utbildning som huvuduppgift. har i nära samverkan med Universitet 2010 initierat ett projekt, vars syfte är att på empirisk grund kartlägga hur den så kallade forskningsanknytningen manifesteras i den konkreta undervisningssituationen. Fyra ämnen har valts ut som skall studeras parvis ett universitet och en högskola utifrån olika parametrar. Därmed ges en fast grund för diskussionen om forskningsresursernas fördelning i landet också i perspektiv av Bolognaprocessens genomförande i . Den andra ansökan rörde verksamhet med anknytning till projekt 2010. Denna grupp tillkom för att främja en bättre samverkan mellan forskningsfinansiärer och universitet och högskolor. Den senaste forskningspolitiska propositionen angav en färdriktning som överensstämde med det synsätt som låg bakom tillkomsten av Universitet 2010. En huvudfråga för Universitet 2010 är: Hur bör det framtida forsknings- och utbildningslandskapet se ut i som alltmer integreras med, men även alltmer deltar i konkurrens med länder såväl i som i övriga världsdelar? En forskargrupp vid och Finans (Cefin) vid KTH under ledning av professor har utarbetat ett forskningsprogram inom området Finansiella aspekter på demografin. Det övergripande syftet med detta program är att fördjupa kunskaperna om den finansiella sektorns roll i samhällsbyggandet. Finansiellt perspektiv på demografin är en fråga av största strategiska vikt för bank och finansindustrin. Förslaget till forskningsprogrammet har utvecklats som ett resultat av en dialog mellan forskare och industriföreträdare i linje med den tillämpade forskningen vid och Finans. Forskningsgruppen har tidigare skrivit en forskningsskiss som behandlar välfärdsstatens framtida villkor och utformning. Detta forskningsprogram anknyter väl till inriktningen inom områdesgruppens verksamhet. har beslutat att en ny områdesgrupp skall inrättas med start : Områdesgruppen för forskning om förmodernitet. I den PM som förelades styrelsen vid dess decembersammanträde Tankar och traditioner i bruk, återbruk och omvandling från antiken till upplysningen konstaterade och att det finns skäl att överväga en områdesgrupp som tar särskilt ansvar för humanistisk och religionsvetenskaplig forskning på områden där det dels finns intressanta forskningsteman av relevans för flera discipliner, dels finns skäl att rädda/stärka den vetenskapliga kompetensen. Det gäller att inte förlora de kunskaper och perspektiv som gör det möjligt för oss att genom de långa linjernas strategi kritiskt granska också vår egen tid. Stiftelsens ordförande och VD samt forskningssekreterare har uppdraget att arbeta med denna grupp. Ett av RJs åtaganden som avslutades gällde publiceringen av tidigare outgivet och/eller hemligt material från hantering av unionsfrågan . Detta har skett i form av ett stort bokverk i två delar Unionsupplösningens riksdagar och omfattar förutom tidigare hemliga protokoll, de anteckningar som gjordes av de tjänstemän som tjänstgjorde som sekreterare, främst , och . Vidare har personliga anteckningar från ledande politiker såsom , , med flera medtagits. Materialet, som till viss del är outnyttjat av forskningen, är nu lättillgängligt för ny forskning kring detta dramatiska skede. Projektets vetenskapliga ledare har varit professor , medan biträdande avdelningschef , , ansvarat för utgivningen. Hon har lett en arbetsgrupp bestående av, utöver och , kammarsekreterare , och , , arkivråd , , f. kanslichef , , doktorand , och forskningsdirektör , RJ. Unionsupplösningens riksdagar presenterades under symposiet kartor ritas om om secessioner i i förstakammarsal. Detta var ett samarrangemang mellan riksdag och RJ med undertiteln: Vad kan vi lära av den fredliga unionsupplösningen mellan och ?. Programmet inleddes av talman , som uttryckte sin uppskattning över att hundraårsmarkeringen kunnat utnyttjas för att genom böcker och utställningar öka kunskaperna både om unionens upplösning och och moderna historia. Han riktade sedan ett särskilt välkommen till president och hans delegation, som var hedersgäster vid arrangemanget. Kosmo gav i ett inlägg sin syn på de historiska och aktuella relationerna mellan länderna, och underströk att den så kallade hundraårsmarkeringen genomförts på ett seriöst och balanserat sätt, utan nationella övertoner. Professor förklarade sedan varför inte secession 1905 ledde till krig. Han menade att unionens tid redan var ute, vilket de flesta i var medvetna om, detsamma gällde kungafamiljen. Ordväxlingarna och förhandlingarna från till Karlstadsöverenskommelsen avspeglade harm över det sätt som ensidigt hade hanterat frågan det gällde att lösa detta på ett för värdigare sätt. Det vapenskrammel som förekom var i stort sett ett spel för galleriet, om än ett farligt sådant. De europeiska stormakterna tillskyndade likaledes en fredlig och värdig lösning. Professor , , delade Vedungs principiella uppfattning att unionens tid varit ute; var redo att stå på egna ben. Spänningen mellan länderna avspeglade till betydande del djupa ideologiska skillnader mellan ett demokratiskt och radikalt och präglat av konservatism och en kvardröjande personlig kungamakt. Professor , , gjorde i sitt inlägg en jämförelse med lösgöring från det ryska riket. Han underströk bland annat att denna långt mer dramatiska händelse skedde i en helt annan storpolitisk kontext; i präglad av revolutioner och stormaktskrig. Det avslutande nordiska exemplet var relationerna mellan och 18641920. Museiinspektör fil.dr , Sønderborgs Museum, beskrev innebörden av denna känsliga gränsbygdskonflikt med rötter i nationella stämningar hos såväl dansk- som tyskspråkiga i skuggan av ett framväxande /och hur den har hanterats på den politiska och lokala nivån under . Symposiet avslutades med ett panelsamtal mellan föreläsarna kring fredliga statsupplösningar och vad vi kan lära för framtiden. Moderator under symposiet var forskningsdirektör . Stiftelsen () har haft fyra protokollförda sammanträden. Styrelsens sammansättning har varit oförändrad: , (f. talman, ordförande), (f. bankdirektör), Tom Beyer (VD för ), (VD för ), (VD för ) och (advokat). Till styrelsens sammanträden har utvecklingsstrateg , producent och docent adjungerats. I årets stipendiekommitté har ingått , ordförande, filosofen , professor (i ), filosofen (), med.dr () samt Bo Andér och . Stiftelsens sekretariat har bestått av Bo Andér i enlighet med avtal med samt . Årets tre stipendier à utdelades till genusforskaren och poeten , socialantropologerna gemensamt samt till arkitekten . Stipendierna utdelades i samband med seminariet Den kreativa och hållbara staden, arrangerat av årets värd Kungl. Antalet sökande var . På initiativ av SSM inbjöds forskningsstiftelser, fonder och andra forskningsfinansiärer till ett möte för att diskutera det framtida stödet till området konst och vetenskap, framför allt postdoc-stipendier. En arbetsgrupp bildades med uppdrag att utforma förslag till en gemensam informationstext att användas av alla finansiärer. Gruppen framlägger förslag . Inför SSM:s sista verksamhetsår 2006 har styrelsen beslutat utge en dokumentationsskrift som presenterar samtliga stipendiater 19972006 och inlett samtal med angående SSM:s intellektuella och materiella arv efter 2006. har finansierat två bilaterala nordiska forskningsprogram: Projekt 1905 med jämförande studier av och historia och Svenskt i Finlandfinskt i . Det förra programmet har i samband med hundraårsmarkeringen av den svensk-norska unionens fredliga upplösning redovisats i form av en rad böcker, artiklar, konferenser och utställningar. Från det senare programmet utkommer fyra stora tematiska antologier, utöver den sedvanliga vetenskapliga publicering som förevarit. RJ har aktivt tagit del i genomförandet av de båda programmen såväl forskningsadministrativt som ekonomiskt. Projekt 1905 har stötts med och Svenskt i Finskt i med ca . Erfarenheterna från de båda programsatsningarna har varit goda (se utvärderingen av Svenskt i , ) och publikationerna från det svensk-norska programmet har bemötts positivt såväl inom som utom akademin. Forskningsprogrammen har genom sina vunna resultat och arbetsformer inspirerat forskarsamhället till fortsatta och bredare forskningsinsatser. RJ har därför fört diskussioner med ledande forskare i med fokus på att vidga perspektiven i riktning mot frågor som ökar vår förståelse av bildandet av Stornorden, det vill säga dagens plus de baltiska staterna, och . Bakom initiativet finns såväl inomvetenskapliga som forskningsstrategiska och samtidspolitiska motiv. saknas kvalificerade synteser och forskning om Stornorden (som i sig behöver problematiseras) inte minst från ett utifrån perspektiv. Till de forskningsstrategiska motiven har nödvändigheten att genom etableringen av internationella projekt, rörlighetsprogram osv. generera idéer till de starka och slagkraftiga projekt, som kommer att vara ett måste, om humanister och samhällsvetare från Stornorden skall kunna hävda sig i konkurrensen om anslag från exempelvis . RJ intensifierade därför arbetet med att undersöka förutsättningarna vetenskapligt och ekonomiskt för ett större forskningsprogram med arbetsnamnet Formeringen av Stornorden . Förberedelsernas första fas omfattar perioden fram till . Arbetet samfinansieras med och och Östeuropaforskning vid (). Projektledare är fil.dr , under ledning av forskningsdirektör . I planeringen medverkar även kanslichef fil.dr , och professor , föreståndare vid . Verksamheten har innefattat en omfattande kartläggning av tidigare forskning kring det aktuella problemområdet, däribland tidigare programsatsningar och deras utfall. genomfördes en större internationell workshop i under medverkan av forskare från , , , , , , , och , som utgjorde en viktig del av forskningskartläggningen. De medverkande kom att lämna viktiga bidrag till det fortsatta programarbetet. Efter en referensrunda bland deltagarna i , avslutades programskrivningen . Utifrån programdokumentet togs oktobernovember 2005 kontakt med ett antal finansiärer. Målsättningen är att bilda ett konsortium där deltagarna tillsammans bidrar med , att användas . har genom beslut anslagit till verksamheten. kommer genom anslag till CBEES att finansiera programmets koordinering och ett antal konferenser och workshoppar.